# data[].attributes.body
Lapuan liike syntyi 1929, kun lapualaiset ärsyyntyivät juhlimaan saapuneiden kommunistien puheista. He repivät punaiset paidat heidän päältään.
Pian sen jälkeen kansalaiskokouksissa vaadittiin, että hallituksen piti kieltää kommunistien toiminta.

# data[].attributes.body
Taistelussa kommunisteja vastaan lapualaiset katsoivat olevansa oikeutettuja käyttämään myös väkivaltaa, koska viranomaiset eivät saaneet kommunisteja aisoihin.
Kommunisteja alettiin "muiluttaa" eli pahoinpidellä, kyyditä väkivalloin itärajalle ja pakottaa siirtymään Neuvostoliittoo.

# data[].attributes.body
Lapuanliike koki huippuhetkensä 1931, kun se järjesti Vihtori Kosolan johdolla 12 000 miehen talonpoikaismarssin Helsingissä.
Marssin tarkoituksena oli osoittaa lapuanliikkeen voimaa ja painostaa maan hallitusta.
Lapualaisten vaatimuksesta eduskunta kielsi kommunistien toiminnan Suomessa.

# data[].attributes.body
Oli tavallinen talonpoika ja toimi lapuanliikkeen johtajana 1929-1932.
Ei ollut suunnittelemassa liikkeen väkivaltaisuutta, mutta hyväksyi sen.

# data[].attributes.body
Lapuanliike jatkoi väkivaltaista toimintaansa kieltämisestä huolimatta.
Seuraavan kyydistyksen kohteeksi joutui entinen presidentti K.J. Ståhlberg, joka lapualaisten mielestä ymmärsi liikaa kommunisteja.

# data[].attributes.headline
Mäntsälän kapina ja lapuanliikkeen loppu

# data[].attributes.subject
Mäntsälän kapina ja lapuanliikkeen loppu

# data[].attributes.body
Talvella 1932 lapuanliikkeen edustajat ammuskelivat sosiaalidemokraattien tilaisuudessa Mäntsälässä ja linnoittautuivat paikalliseen suojeluskuntataloon.
He lähettivät uudelle presidentille uhkavaatimuksen, jossa vaativat hallituksen eroa ja maan poliittisen suunnan muuttamista. Presidentti taltutti kapinalliset radiopuheellaan.
Mäntsälän kapinan jälkeen eduskunta lakkautti lapuanliikkeen.