# data[].attributes.body
Skolan ska genom sina grundläggande värderingar främja elevernas lust till livslångt lärande. Man ska bland annat främja förståelse för andra människor och deras kulturer. Eleverna ska kunna identifiera sig med det svenska, europeiska och det globala. Undervisningen ska göra att eleverna får kunskap om den europeiska unionen och dess påverkan på Sverige som dessutom får allt större kulturellt utbyte och samverkan med andra nationer.

Eleverna ska få kunskaper om samhällsförhållanden i Sverige och världen i övrigt (EU inkluderat) samt relationen mellan individen och samhället (som är en del av EU). Syftet är att eleverna ska ges förutsättningar att bli aktiva deltagare i samhällslivet.

Vidare så ska samhällskunskap 1b behandla politiska system och demokratiska beslut på bland annat EU-nivå.

I samhällskunskap 2 så ska eleverna få en förståelse om dagens politiska system där EU har en stor roll genom att förstå historiska ideologier.

I samhällskunskap 3 så ska eleverna analysera de utmaningar som individen, nationen och jorden  står inför sett ur demokratisk, ekonomiskt och politiskt perspektiv i och med globaliseringen. (LGY11)

Slutsatsen blir alltså att undervisningen om EU är en viktig och central del i samhällskunskapen och bör integreras med andra ämnen.

# data[].attributes.body
I det centrala innehållet för Samhällskunskap 1b så står det:

Massmediers och informationsteknikens roll i samhället. Deras möjligheter att påverka människor och samhällsutvecklingen samt de möjligheter de ger människor att påverka. Mediers innehåll och nyhetsvärdering.

Detta innehåll ska göra att eleverna uppnår kunskapskraven:

I arbetet med samhällsfrågor kan eleven med söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra reflektera om deras relevans och trovärdighet. Eleven kan på ett strukturerat sätt, uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer.

# data[].attributes.body
Enligt skolverket så finns det brister i undervisning kring EU. EU är tätt sammankopplat med det svenskapolitiska systemet och bör såldes hanteras som inrikespolitik i undervisningen, dock så framkommer det att det sällan behandlas som sådan. Eftersom EU ofta framställs som utrikespolitik vilket ger en föreställning om att det är avlägset och demokratiskt inflytande är svårt. (https://www.skolverket.se/skolutveckling/forskning/amnen-omraden/so-amnen/samhallskunskap/undervisning/sallsynt-att-eu-integreras-1.173633)

Detta kan lösas genom att man ständigt som lärare relaterar lokal och nationell politik till EU. Då kan man skapa känslan hos eleverna att EU inte är så distanserat. Då kan man uppnå lösningen på problemet att EU ses som utrikespolitik.

# data[].attributes.body
Ett bra sätt att undervisa på som är passande för detta ämne är att ha ett rollspel. Rollspel är enligt forskning ett lika bra verktyg som andra vad gäller kunskaper och färdigheter. Däremot så har det en stark positiv effekt på elevernas politiska självförtroende. (https://www.skolverket.se/skolutveckling/forskning/amnen-omraden/so-amnen/samhallskunskap/undervisning/rollspel-med-politiker-ger-okade-kunskaper-1.244458)

Det finns ett rollspel skapat av Pedagogisktcentrum som heter "kollektivet". Spelets syfte är att eleverna ska få en ökad kunskap och intresse för EU-relaterade frågor. Eleverna övar dessutom på att göra ställningstaganden.

Fördelen med detta rollspel är att jag som lärare kan justera innehållet till att handla om de frågor jag anser eleverna behöver gå igenom för att det ska passa läroplanen. Förslagsvis så väljer man innehåll som också är aktuellt i den offentliga debatten.

Rollspelet "kollektivet" kan användas som en form av examination då detta rollspel kräver en del förkunskaper för att genomföras på ett bra sätt. Man behöver alltså en grundläggande begreps kunskap som man kan bygga vidare på För att man som lärare ska få ett bra underlag så skulle det vara fördelaktigt att eleverna lämnar in en skriftlig rapport där man beskriver vad man gjort tillsammans med en utvärdering. Eftersom det lätt blir teoretiskt i samhällskunskapen så är det bra att ha några autentiska moment så bedömningen blir mer allsidig. Att ha en inlämning relaterad till rollspelet gör att jag som lärare kan göra en formell bedömning då rollspelet i sig kommer baseras på en informell bedömning.

Gruppuppgifter är generellt väldigt bra för lärandet för man som lärare har möjlighet att skapa proximala utvecklingszoner där elever stöttar varandra i sitt lärande, där läraren också bidrar till ett klimat där lärande främjas.

# data[].attributes.body
Spelet går till så att eleverna sätts i en roll där man har specifika intressen som man ska bejaka. En grupp ska sedan flytta in i ett kollektiv där de ska försöka se till att deras intressen och därmed hjärtefrågor ska bedrivas. Tanken är att man ska komma överens om regler som ska gälla för kollektivet. För att förslag till regler ska drivas igenom krävs det 2/3 delar av rösterna accepterar förslaget. Tanken är att man ska hamna i konflikter i hur man ska leva i kollektivet, dessa konflikter ska representera problemen som EU har/står inför.

# data[].attributes.body
Med utgångspunkten att detta rollspel används i samhällskunskap 1b så kan det centrala innehållet man går igenom med detta rollspel vara:

• Demokrati och politiska system på lokal och nationell nivå samt inom EU. Internationella och nordiska samarbeten. Medborgarnas möjligheter att påverka politiska beslut på de olika nivåerna. Maktfördelning och påverkansmöjligheter i olika system och på olika nivåer utifrån grundläggande demokratimodeller och den digitala teknikens möjligheter.

• Folkrätten i väpnade konflikter. Den internationella humanitära rätten och skyddet för civila i väpnade konflikter.

• Samhällsekonomi, till exempel ekonomiska strukturer och flöden i Sverige och internationellt. Försörjning, tillväxt och företagande, resursanvändning och resursfördelning utifrån olika förutsättningar.

De kunskapskrav eleverna testas på skulle kunna vara:
Eleven kan redogöra för och analysera olika samhällens organisation och samhällsförhållanden samt de bakomliggande idéerna.

I sin analys förklarar eleven samband och drar slutsatser om likheter och skillnader mellan olika samhällens organisation.

I analysen använder eleven samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder. Eleven diskuterar orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge argument för sina ståndpunkter och värderar med omdömen andras ståndpunkter.

Självklart så kan man justera rollspelet så att man har möjlighet att uppnå andra kunskapskrav allt efter elevernas behov.

# data[].attributes.body
Innan man genomför ett moment så är det viktigt att man som lärare ser till att innehållet stämmer överens med det centrala innehållet och att eleverna har en tydlig bild framför sig på vad syftet är och vilka kunskapskrav de ska bedömas på samt vilka mål de ska uppnå. Då blir innehållet relevant och samstämmigt. Detta kan göras väldigt tydligt genom en detaljerad planering.(Exempel på hur det kan se ut nedan). (Jönsson, A., & Odenstad, C. (2014).  Bedömning i SO. Malmö: Gleerups. kap 2,3)

Under tiden man genomför ett moment, i detta fall ett rollspel så är det viktigt att läraren stöttar eleverna med ständigt formativ återkoppling under hela processens gång, detta hjälper eleverna att uppnå kunskapskraven samt så uppmärksammar läraren elever som håller på att halka efter. När man ska ge återkoppling är en viktig regel att ha i åtanke är att återkopplingen ska vara saklig och inte riktas emot elevernas personligheter då det kan ha en negativ effekt på elevens fortsatta lärande. Formativ återkoppling kan ges på olika sätt. Ett sätt som passar in när man gör detta rollspel kan vara att läraren agerar någon form av hyresvärd (vilket ses som riksrevisionen) som ser till att allt går rätt till. Detta kan liknas vid nyanserad återkoppling där läraren meddelar eleverna huruvida de gjort rätt eller fel utan att peka ut exakt vad eventuella fel är.(kap 4)

Summativ bedömning är viktig att ha då det sätter ett betyg på elevernas prestationer. Dock så är det viktigt att man använder bedömning på ett sätt som gynnar elevernas lärande innan, under och efter varje arbetsområde. Detta görs med formativ bedömning vilket är bedömning för lärande. (kap1)

# data[].attributes.body
(från relgionsdidaktiken) Det som är relevant för denna del av kursen står i vänstra spalten och är numrerade, i mitten spalten har vi lärotillfällen/lektioner eleverna ska få det som står i vänstra spalten, siffrorna under är referensen till spalten i vänster. Den högra spalten är bedömningstillfällen och siffrorna under refererar till vad de ska bedömas på (och därmed vad som eleverna förväntas att visa).

# data[].attributes.body
För att kunna bedöma något så krävs det en prestation som kan bedömas, det vanligaste är någon form av prov. Dessa kan se väldigt olika ut men vid papper-penna prov så kan man använda sig av egenformulerade svar, flersvarsfrågor, kortsvarsfrågor, essäfrågor, sant-falskt frågor, 1x2 frågor med många flera. Till sin natur kan prov vara så kallade high-stakes-prov vilket innebär att det är ett prov vars resultat är av stor vikt. Man kan även ha tillämpningsprov där eleverna ska visa sina kunskaper på ett praktiskt sätt.

En bra bedömning ska vara allsidig, detta innebär att eleven får möjlighet att på flera olika sätt visa sina kunskaper. Bedömningen ska vara valid vilket innebär att man bedömer det som kunskapskraven efterfrågar och att läraren tolkar elevens resultat på rätt sätt. Det finns många olika fällor för läraren att gå, alla typer av bias [] är viktiga att undvika. Detta kan undvikas genom anonyma prov och att bedömaren utgår ifrån en likvärdig bedömning alltså att man bedömer alla elever på samma sätt. Bedömningen validitet kan testas genom att man låter en eller flera oberoende bedömare kontrollera, detta ger interbedömarrealibilitet. Målet är att få reliabilitet vilket innebär att bedömningsresultaten är tillförlitliga och stabila.

Bedömning kan ske i flera olika situationer dels har vi informell bedömning vilket ofta är en situation där bedömningen är outtalad såsom i vardagliga situationer, dels så kan den vara formell i form av uttalade bedömningstillfällen exempelvis seminarier. Vid bedömning så behöver bedömaren underlag vilket kan komma i form av en portfolio vilket är en systematisk insamling av elevernas produkter där prestationer och framsteg blir tydliga.

När man ska bedöma så kan bedömaren ta hjälp av lite olika saker. Eleverna kan göra en kamrat bedömning där de får bedöma varandras prestationer, eleverna kan bedöma sina egna prestationer vilket kallas självbedövning. När bedömaren ska bedöma prestationer så kan hen använda sig av bedömningsstöd från exempelvis skolverket, provbanker och nationella prov. Dessutom så underlättar det om man skapar bedömningsmatriser.

Bedömningar i sin natur kan vara holistiska vilket innebär att man bedömer en helhet. Den kan även vara analytisk vilket innebär att man detaljerat bedömer en elevprestation och bedömer alla kriterier var för sig. Vid praktiska situationer kan man göra en autentisk bedömning vilket är bedömning av verklighetsnära uppgifter i reella situationer.
(McMillan, James (2013)Classroom assessment)

Vad gäller de olika provtyperna och hur man sammanställer betygsunderlaget så finns det en relativt ny tjänst som heter dugga.se. Här är allt digitaliserat på ett mycket pedagogiskt sätt vilket enligt dem själva leder till en ökad kunskap för eleverna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyheter att kopiera in nedan när det är dags för de olika nyheterna: 2017-05-15 Från och med idag är Dugga integrerat med Microsoft Office 365 och School Data Sync. Det innebär att Du kan logga in i med ditt O365-konto och du kan föra över användare såsom lärare och elever direkt till Dugga.

# data[].attributes.body
Samhället i stort och skolan i synnerhet håller på att gå igenom en digitalisering. Detta fick sin början när det som kallades world wide web introducerades och utvecklingen har gått väldigt snabbt sedan dess. Internet påverkar människan i flera aspekter dels hur vi förhåller oss till information men också hur vi lever våra sociala liv och kommunicerar. Allt blir mer lättillgängligt. Även samhället i stort påverkas i sin struktur. Ekonomin och tekniken utvecklas ständigt då information utbyts snabbare och lättare än någonsin. (Samhällskunskapsdidaktik. Utbildning i demokrati och samhällsvetenskapligt tänkande. Lund: Studentlitteratur kap11)

Skolan får enorma möjligheter att utveckla undervisningen med hjälp av in internet och de digitala läromedlen men en förutsättning för att det ska vara gynnsamt är att lärare utbildas/fortbildas för att ges de rätta kunskaperna. Vidare så krävs det att skolorna får de resurser som krävs för att kunna ha möjlighet att ta tillvara på dessa möjligheter.

# data[].attributes.body
Det blir allt vanligare ute i skolorna att man har en lösning där eleverna har en mobil enhet per elev. Detta möjliggör att lärarna kan ta del av de tiotusentals digitala läromedel som finns till förfogande. Detta gör att läraren måste bedömma vilka alternativ som är bra för elevernas lärande. Digitala läromedel är ett väldigt brett och mångbottnad serie av verktyg där vissa ämnar att digitalisera praktiska saker som skrivandet, spridandet av information eller kommunikationen.

Ämenesdedikerade digitala läromedel är läromedel som på olika sätt kan användas på ett interaktivt sätt på dator eller andra mobila enheter för att fylla samma funktion som ett analogt läromedel såsom böcker. Dessa kan exempelvis komma i form av spel eller interaktiva grafer.

Den första riktlinjen kategoriserar ett bra digitalt läromedel är att det ska presenteras på olika sätt alltså att eleven får information visuellt, auditivt. Informationen ska även vara statisk och dynamisk och presenteras både genom instruktioner och genom sekvenser.

Ett vanligt missförstånd är att det viktigaste med ett spel som används som läromedel ska vara visuellt tilltalande. Detta är inte tillräckligt för att det ska intressera och engagera eleverna.

Den andra riktlinjen som kategoriserar ett bra digitalt läromedel är att eleven tillåts interagera med materialet och får snabb återkoppling på sina prestationer vilket möjliggör kunskapsutveckling och ger en ökad motevation. Det är också viktigt att det är en lämpligt tempo på ökandet av svårighetsgraden/progression.

En tredje riktlinje är att möjligheten att angripa vissa situationer i en annan social roll (såsom annat kön, politisk ledare osv) är av stor pedagogisk fördel. Detta lär eleverna att tänka i nya mönster.

(Vetenskapliga perspektiv på lärande, undervisning och utbildning i olika institutionella sammanhang  – utbildningsvetenskaplig forskning vid Lunds universitet. Institutionen för utbildningsvetenskap, Lunds universitet. s. 79-94)

# data[].attributes.body
Jag har fokuserat på hur man kan använda sig av augmented reallity (AR). Jag tror det finns många sätt att använda sig av AR i skolorna. Förslagsvis så kan man byta ut fysiska faktarutor som brukar finns i ämnesdedikerade lärosalar mot fysiska objekt som genom mobila enheter triggar igång olika former av information (genom film eller text). Ett annat sätt man kan använda sig av AR i skolan är att läraren spelar in förklaringar av svåra passager i läroböckerna som sedan eleverna kan trigga igång genom att rikta kameran mot bilder på de aktuella sidorna. Dessa förslag skulle ge möjligheten till eleverna att på ett roligt (och därmed motiverande) sätt att få stöd i undervisningen.

Uppgiften jag gjorde var relaterad till demokrati där vi gjorde en kampanjfilm inför ett fiktivt direktdemokratiskt val. Filmen ska illustrera hur det kan se ut vid en direktdemokratisk process vilket skiljer sig åt från representativ valprocess. Filmen är gjord ett sarkastiskt sätt vilket gör att problem med direktdemokrati belyses samtidigt som det ger en djupare förståelse för ämnet.

# data[].attributes.body
Källkritik är en väldigt viktig kunskap och ska appliceras vardagligen på allt man stöter på, oavsett om du läser en artikel på aftonbladet eller om du får höra om viktiga händelser från vänner, familj eller lärare. Centrala frågor man som individ bör ställa sig när man kommer över information är: vem är avsändaren? Var kommer bilderna ifrån? Varför har man valt att rapportera om just detta?

På internet så krävs det att man är extra aktsam och är väldigt försiktig med vilken information man tillägnar sig som sanning då det inte finns något filter för vad som publiceras och det inte är någon myndighet som går in och kontrollerar innehållet i den information som publiceras. Förslagsvis så kan man ställa sig frågorna:
Vem?
Vem ligger bakom informationen?   Finns namn och kontaktuppgifter? Är det en myndighet, organisation, företag, privatperson, någon form av expert? Vem är informationen riktad emot?

Varför?
Finns det något syfte med spridandet av informationen? Vilken är avsikten med spridandet av informationen? Finns det ekonomiska eller politiska intressen bakom informationen?

När?
Är informationen aktuell? När publicerades informationen? Är eventuella källhänvisningslänkar fungerande?

Hur?
Hur hittade du informationen? Hur är informationen presenterad, ger den ett seriöst intryck? Hur ser sidan ut. påverkar det din uppfattning om den?
(http://www.mediekompass.se/lektionstips/kallkritik/)

Källkritik är dessutom ett centralt innehåll för de elever som läser samhällskunskap 1a1. Enligt läroplanens centrala innehåll för kursen så ska eleverna metodiskt arbeta och kritiskt bearbeta information genom exempelvis källkritik.

Ett exempel på hur man kan öva på att vara källkritisk är att man låter eleverna utvärdera någon form av publicerad information exempelvis den bifogade sidan längre ner.

Denna kunskap bör internaliseras på ett sätt som gör att den präglar allt arbete eleven gör i samhällskunskapen, i andra ämnen och i alla andra situationer. Eleven bör alltså visa en förtrogenhet i att vara källkritisk då att enbart fakta och förståelse inte påvisar att eleven kan använda och applicera källkritik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fri översätttning, ett avsnitt ur en text av komikern Larry Miller, "Intifadan och dess försvarare" från 2002.

..." Palestinierna vill ha sitt eget land. Det är bara en liten grej med det: Det finns inga palestinier. Det är ett påhittat ord.

Israel kallades Palestina under tvåtusen år. Precis som "Wicca", så låter "palestinier" uråldrigt, men det är en modern uppfinning.

Innan israelerna vann marken i krig, ägdes Gaza av Egypten, och det fanns inga "palestinier" då, och Västbanken ägdes av Jordanien, och det fanns inga "palestinier" då.

Så snart judarna tog över och började odla apelsiner stora som basketbollar, kan man tänka sig, helt plötsligt dyker det upp "palestinier", gråtande för sitt djupa band med sitt "förlorade land" och sitt "folk".

Så i ärlighetens namn, låt oss inte använda ordet "palestinier" längre för att beskriva dessa härliga människor, som dansar av glädje när vi dör tills någon påpekar att det spelas in på video.

Istället, låt oss kalla dem för vad de är: "Andra Araber Från Samma Ungefärliga Område Som Är i Ett Djupt Stadium Av Förnekelse Över Att De Aldrig Varit Kapabla Att Åstadkomma Något i Livet Utan Istället Föredrar Att Engagera Sig i Ett Förföriskt Melodrama Om Evig Kamp Och Död".

Jag vet att det är ett lite för klumpigt uttryck för att vi skall kunna förvänta oss det på CNN. Kanske det med det här då: "Judehatande grannar".

OK, de judehatande grannarna vill alltså ha sitt eget land. Oops, en sak bara. Nej, det vill de inte.

De kunde ha haft sitt eget land när som helst de senaste trettio åren. Speciellt för två år sedan vid Camp David.

Men om man har sitt eget land måste man ha trafikljus, sopbilar, handelskammare, och det värsta av allt, man fundera ut något sätt att förtjäna sitt levebröd.

Det är inte kul alls. Nej, de vill ha vad alla de andra judehatarna i regionen vill ha: Israel.

De vill förstås också ha en stor hög döda judar -- det är ju där det riktigt roliga ligger -- men mest av allt vill de ha Israel.

Varför? En av orsakerna, att försöka krossa Israel -- eller "den sionistiska enheten" som deras läroböcker kallar det -- har för de senaste femtio åren gjort det möjligt för härskarna i arabvärlden att avleda uppmärksamheten hos sina folk från det faktum att de är högst på prispallen när det handlar om att vara de mest icke läskunniga, fattigaste, och kulturellt efterblivna folken på Guds jord, och om du någonsin rest runt lite på Guds jord, vet du att det verkligen betyder någonting.

Jag får mig att himla med ögonen varje gång någon av våra förståsigpåare orerar poetiskt om det muslimska mellanösterns storartade historia och kultur. Om jag inte missat något, så har inte araberna gett världen något sedan algebran, och, för övrigt, tack så jävla mycket för det.

Tugga runt lite på det här och spotta ut det: Fem hundra miljoner araber; fem miljoner judar. Tänk alla dessa arabländer som ett fotbollsfält, och Israel som en tändsticksask i mitten av alltsammans. Och nu svär samma människor att om Israel ger dem halva tändsticksasken så kommer alla att bli vänner.

Verkligen? Wow, vilka härliga nyheter! Men hallå, hur var det nu med den här raden av krig för att förinta det där lilla landet och det här konstanta dånet av våldsamma blodseder att att driva varje jude i havet?

Oj, det där? Vi skojade bara.

Min vän Kevin Rooney hade en lysande poäng härom dagen: bara vänd på siffrorna. Föreställ dig femhundra miljoner judar och fem miljoner araber. Jag blev slagen av det briljanta i det hela.

Kan någon föreställa sig judarna spänna på sig bälten med rakblad och dynamit på sig själva? Självklart inte.

Eller sätta varje fiber och kraft i generationer till förfogande för att driva ett litet arabland ut i havet? Nonsens. Eller dansa av glädje över mord på oskyldiga? Omöjligt. Eller sprida och tro på fruktansvärda lögner om hur araberna bakar bröd med barnblod? Motbjudande.

Nej, som du mycket väl vet, lämnade åt sig själva i en fredlig värld, så är det värsta judar skulle göra mot folk att debattera dem till döds." ....

# data[].attributes.attachment_link.description
Fri översätttning, ett avsnitt ur en text av komikern Larry Miller, "Intifadan och dess försvarare" från 2002. ..." Palestinierna vill ha sitt eget land. Det är bara en liten grej med det: Det finns inga palestinier. Det är ett påhittat ord. Israel kallades Palestina under tvåtusen år.

# data[].attributes.body
Media är en av de grundpelarna vi har i samhället. Media förmedlar information och upplyser allmänheten. Detta med hjälp av flera olika digitala och analoga verktyg. Vi har allt från Internet, tv, radio, film till tidningar och böcker. Syftet med dessa är att på något sätt påverka mottagaren.

Massmedian har i demokratin fyra huvuduppgifter

1. informera allmänheten om viktig information.

2. Kommenterar, disskuterar och debatterar informationen från makthavare, företag, aktuella händelser och så vidare.

3. Granska makthavare, näringsliv med mera.

4. Underlätta kommunikation mellan individer, grupper, organisationer och företag.

Media brukar anses vara en del av statsmakten och har en stark roll som opinionsbildare.

# data[].attributes.body
För att få ett betyg så krävs det att eleven visar att denne uppvisar kunskapen genom de fyra f:en. Alltså genom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet. Innan LGY11 så var praxis att för godkänt så skulle eleven visa kunskap på fakta nivå och för VG så skulle eleven visa kunskaper genom fakta, förståelse och förtrogenhet. MVG krävde att eleven visade kunskap genom alla de fyra F:en.

I och med LGY11 så ändrades denna praxis till att dessa fyra skulle samspela. Detta innebär att eleven måste visa alla dessa kunskapsformer på en viss nivå för att få E, högre nivå för att få C och så vidare.

Detta innebär att elevernas förmågor ska hela tiden ska övasoch de ska få flera chanser att visa att de besitter dessa förmågor.

# data[].attributes.body
Vid undervisningen så är det viktigt att läraren tar hänsyn till den kommande bedömningen. Undervisningen ska träna förmågorna som sedan ska prövas och bedömas.

I ett moment där man undervisar om massmedia så skulle man kunna besöka en lokaltidnings redaktion för att se hur de arbetar. Eleverna kan ha med förberedda frågor för att få en djupare inblick.

Eleverna kan sedan på lokal, nationell eller internationell nivå läsa nyhetsrapportering om samma händelser för att se om den skiljer sig åt vilket skulle kunna leda till en ökad kunskap om hur media fungerar samt ökar elevens förtrogenhet med källkritik. Skulle man vilja så skulle eleverna också få i uppgift att skriva egna artiklar om händelser med uppgift att vinkla informationen. Sättet eleven ska vinkla informationen kan vara baserade på förvalda individer, grupper, partier eller länder och deras intressen. Alltså kan eleven sätta sig i rollen som VD för ett oljebolag, sverigedemokrat, kommunist, präst, Greenpeace, medlem i lärarnas riksförbund, amerikansk president eller något annat. Eleverna kan sedan byta dessa artiklar med varandra och sedan analysera artikeln för att sedan göra en kvalificerad gissning.

Här finns det en bra möjlighet för ämnesöverskridande samarbete, denna artikel kan skrivas i samråd med svensklärare.

# data[].attributes.body
Se källkritik delen under digitala läromedel.

# data[].attributes.body
I skolans värdegrund så kan man läsa att skolan har i uppdrag att genom undervisningen ge eleverna kunskap om den globala miljöfrågan och kunskaper hur eleven själva kan påverka den. Vidare så står det att eleven ska ges insikt i sin egen verklighet i ett globalt sammanhang med målet att skapa internationell solidaritet. Eleverna ska förberedas inför ett samhälle som är allt mer globaliserat och får tätare kontakter över nations och kulturgränser.

Det samhällsvetenskapliga programmet har som examensmål att eleven ska ha kunskaper om samhällsförhållanden i Sverige och i världen, de ska känna till hur livsvillkoren förändras över tid och rum. Eleven ska kunna förklara det som sker i det lokala samt det globala samhället sett ur ekonomiska, sociala, politiska aspekter.

Vad gäller kursen Samhällskunskap 1b specifikt så ska läraren behandla frågan om samhällsekonomi på en lokal och global nivå samt vilka förutsättningar som finns för försörjning, tillväxt och företagande i undervisningen.

# data[].attributes.body
När man ska undervisa om globaliseringen så kan man använda sig av gapminder, livets lotteri samt rollspel. Man kan då bli tilldelad ett land genom livets lotteri, studera dess situation genom gapminder och få dess förutsättningar i rollspelet "Handelsspelet" som PO höll i.

Syftet med livets lotteri i detta fall är att eleverna ska få ett slumpmässigt utvalt land samtidigt som det är en tankeställare, det presenteras kort hur det är att födas och leva i landet, detta gör att rollspelet blir mer "på riktigt".

Gapminder är ett mycket bra verktyg där information om länder och deras situation finns tillgängligt på ett sätt som gör att man ser nationella förutsättningar i jämförelse med varandra vilket gör att man får en global bild, detta gäller alla de aspekter som finns presenterad. Ett annat verktyg man kan använda för liknande syften är CIA world factbook.

"Handelsspelet" visar på hur relationen/samspelet kan se ut mellan länder. Den visar på hur industriländer har ett långt försprång och därmed större möjlighet till fortsatt utveckling och att det är mycket svårt för utvecklingsländerna att "komma ikapp". Man märker också hur viktig teknik är och hur otillräckligt det är att endast ha naturresurser.

Man kan justera spelet ytterligare genom att de relevanta globala målen för hållbar utveckling blir mål även i spelet. Att teknik blir tillgängligt i U-länder hjälper dem att utveckla sjukvården, skapa infrastruktur som tillgodoser rent vatten. Ekonomisk tillväxt minskar fattigdom och utrotar hunger. Kvalitet i utbildning skapar jämnlikhet och så vidare. För att uppnå detta krävs det sammarbete.

# data[].attributes.body
De övergripande målen för skolan är att undervisningen ska stämma överens med värdegrunden. Detta innebär att undervisningen ska ledas av demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna såsom människolivets okränkbarhet, individens frihet, alla människors lika värde och jämställdhet.

I läroplanen så står det i de centrala innehållet för Samhällskunskap 1b att man ska gå igenom:

De mänskliga rättigheterna, vilka de är, hur de förhåller sig till stat och individ och hur man kan utkräva sina individuella och kollektiva mänskliga rättigheter.

Folkrätten i väpnade konflikter. Den internationella humanitära rätten och skyddet för civila i väpnade konflikter.

# data[].attributes.body
Undervisningen av detta moment skulle kunna göras genom Amnestys rollspel: "Det nya landet: Simuleringsövning". Detta spel går ut på att eleverna landar på en öde ö och ska formulera nya grundlagar för det blivande samhället som ska byggas. Detta spel ger eleverna utrymme att reflektera över de mänskliga rättigheterna och vad de innebär. Man får också möjlighet att diskutera vad en rättighet är och vilka konsekvenser som uppstår vid avsaknad rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dra en lott i Livets Lotteri och läs om de risker du skulle utsättas för i det land du föds.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We have tested thousands of people and they were systematically wrong about all this.

Upgrade your worldview

Gapminder is an independent educational non-proﬁt ﬁghting global misconceptions. FEATURED BY:

Ola Rosling opens UN global goal meeting 2020

The UN's SDG Moments 2020 was introduced by Malala Yousafzai and Ola Rosling, president and co-founder of Gapminder.

Free tools for
a fact-based worldview
Used by millions of people, teachers, journalists and decision makers all over the world.

Worldview Upgrader

Rid yourself of the most common global misconceptions and get your Upgraded Worldview Certiﬁcate

Find your misconceptions

Dollar Street

Watch everyday life in hundreds of homes on all income levels across the world, to counteract the media's skewed selection of images of other places.

See the reality behind the data

Follow us

WHAT WE DO

First

# data[].attributes.attachment_link.description
We have tested thousands of people and they were systematically wrong about all this. Upgrade your worldview Gapminder is an independent educational non-proﬁt ﬁghting global misconceptions. FEATURED BY: The UN's SDG Moments 2020 was introduced by Malala Yousafzai and Ola Rosling, president and co-founder of Gapminder.

# data[].attributes.body
Som utformat på seminariet

# data[].attributes.body
Detta spel kan man relatera till den tidigare praxismodellen. Praxismodellen är en tredelad modell som är ett redskap för samtal. Den kombinerar praktik och teori, handling och reflektion. Genon denna modell skapas förutsättningar för dessa möten. Praxismodellen sytar till att hjälpa lärare att analysera undervisningen.
A-nivån är nivån där man upplever saker, exempelvis en sten och ett träd. På B-nivå så finns det verktyg (språket, begreppen) för att berätta om dessa. C-nivån så kan man sätta dessa i kontext, tillsammans blir det en skog.

Intuitivt så uppstod en upplevelse av orättvisa då spelarna som hade sämre förutsättningar ansåg att "spelet" var just orättvis. (A-nivå)

B-nivån nås då man kontemplerar, diskuterar och förmedlar dessa orättvisor genom språket till andra som inte har samma upplevelse. Detta blir enklare om känslorna är starka vilket det blir med hjälp av informationen från Livets lotteri, gapminder/CIA worldfactbook. Dessa delar tillgodoser även eleven med de relevanta begreppen för att kunna förmedla sina upplevelser. Förmedlandet kan ske under diskussionen efter det utförda spelet då de som fått roll som U-länder får förklara hur det var att spela i den rollen för övriga deltagare.

C-nivån uppnås sätta begreppen i relation till varandra. detta uppnås under spelets gång då man utför rollspelet.

(Att göra tänkandet synligt. En bok om begrepps baserad undervisning. Stockholm: Liber kap)

# data[].attributes.body
Ett alternativ/komplement till "Det nya landet" är UNCHRs "Mot alla odds". Detta spel visar bland annat på hur det kan vara att komma som flykting i ett nytt land, den går igenom de mänskliga rättigheterna i värderingsform och vilka konsekvenser man kan få om man accepterar dem samt hur det är att leva i ett nytt land.http://www.motallaodds.org/

# data[].attributes.attachment_link.description
Vlkommen till Mot alla odds - spelet som lter dig prva p hur det r att vara flykting.

# data[].attributes.body
Jag anser att besöket på lokaltidningen övar elevernas fakta och förståelse i ämnet. Vidare så skulle jag säga att eleverna övar sin färdighet i ämnet när de läser och jämför artiklar. Förtrogenhet övas när eleven slängs in i en roll och ska skriva en egen nyhetsartikel/debattartikel vinklad till rollens intresse.

# data[].attributes.body
Göran Svanelind studerade alla läroplaner och sammanställde 5 förmågor. Dessa förmågor finns i de långsiktiga målen, kunskapskraven samt det centrala innehållet. De fem förmågorna han hittade är:

1. analysförmågan - beskriva och förklara samband. Denna beskrivs som den tyngsta förmågan och är en viktig del av det livslånga lärandet.

2. den kommunikativa förmågan - denna förmåga är ett medel för lärande samt en förmåga som ska utvecklas och bedömas.

3. begreppsförmåga - förstå begrepp och använda sig av dem

4. procedurförmågan - praktiskt genomförande av något man lärt sig och hantera information.

5. den metakognitiva förmågan - denna förmåga innebär att man ska kunna bedöma sitt egna lärare och göra anpassa sig efter sina förutsättningar.

Dessa förmågor i samspel blir kunskapen som eleverna ska uppnå. För att hitta dessa förmågor i läroplanen så ska man söka efter nyckelord. Exempelvis så är begreppet "påverka" relaterat till analysförmåga, "diskussioner" är relaterad till den kommunikativa förmågan, begrepp eller ordet "begrepp" är relaterad till begreppsförmåga, "undersöka" är relaterad till procedurförmåga samt ställen där eller ska förbättra något är exempel på den metakognitiva förmågan.

(De fem förmågorna i teori och praktik. Boken om The Big 5. Lund: Studentlitteratur
kap 2)

# data[].attributes.headline
Vad kan man få ut av "det nya landet" och "Mot alla odds"

# data[].attributes.subject
Vad kan man få ut av "det nya landet" och "Mot alla odds"

# data[].attributes.body
Dessa två övningar tränar alla de fem tidigare nämnda förmågorna. Analysförmågan tränas då "det nya landet" kräver att man ska kunna föreslå lösningar på problem och kunna beskriva konsekvenser av beslut samt kunna se saker från olika perspektiv.

Den kommunika förmågan tränas väldigt mycket då denna uppgift ska göras i grupp där man genom kommunikation kommer fram med svar på frågorna.

Begreppsförmågan tränas igenom "mot alla odds" där man stöter på olika begrepp relevanta i ämnet.

Procedurförmågan tränas i "mot alla odds" där eleven ska tillämpa källkritik och göra bedömningen huruvida man kan lita på den fakta som presenteras i spelet eller om det är värderingar som förmedlas.

Den metakognitiva förmågan tränas både under själva uppgiften då de ska välja strategi, men även vid feedback då eleverna ska förklara hur de resonerade. De ska värdera och tolka kritik och lösa de problem/tillkortakommanden samt pröva och ompröva.