# data[].attributes.body
Mielialahäiriöt ovat mielenterveyshäiriöitä, joissa keskeistä on mielialan pitkäaikainen muutos

# data[].attributes.body
Persoonallisuushäiriöt ovat pitkäaikaisia ja joustamattomia ajatus- sekä käyttäytymismalleja, jotka aiheuttavat henkilölle haittaa. Ne ovat yleisiä ongelmia, sillä noin 5-15% maailman aikuisista kärsii persoonallisuushäiriöistä.

Persoonallisuushäiriö kehittyy lapsuuden ja nuoruuden aikana ja se on mahdollista tunnistaa henkilössä nuorena aikuisena.

# data[].attributes.body
Paniikkihäiriö lukeutuu ahdistuneisuushäiriöihin. Paniikkihäiriöön liittyy joskus julkisten paikkojen pelko.

Paniikkihäiriössä esiintyy kärsimystä aiheuttavia toistuvia paniikkikohtauksia ja usein voimakasta huolta niiden uusiutumisesta tai kohtausten pelon aiheuttama muutos käyttäytymisessä.

Paniikkihäiriön itsehoidossa pyritään jatkamaan mahdollisimman tavallista elämää antamatta paniikkikohtausten kaventaa elinpiiriä. Rentoutusharjoituksista, liikunnasta sekä kofeiinin ja päihteiden käytön vähentämisestä voi olla hyötyä.

Lääkityksellä ja psykoterapialla voidaan lievittää paniikkikohtausten oireita.

# data[].attributes.body
Psykoosilla tarkoitetaan tilaa, jossa henkilön todellisuudentaju on heikentynyt ja hänellä on huomattavia vaikeuksia erottaa, mikä on totta ja mikä ei.

# data[].attributes.body
Ahdistuneisuushäiriöt ovat mielenterveyshäiriöitä, joiden oireita ovat ahdistuneisuuden, jännittyneisyyden ja epärealististen tai järjenvastaisten pelkojen tunteet

# data[].attributes.body
Persoonallisuushäiriöt jaetaan kolmeen pääryhmään:
1. Epäluuloinen (paranoidinen)
2. Eristäytyvä (skitsoidinen)
3. Psykoosipiirteinen (skitsotyyppinen)

# data[].attributes.body
hoito voi olla lääkehoitoa tai kuntoutusta

# data[].attributes.body
Tunteisiin voi liittyä hikoilua, päänsärkyä, vatsavaivoja tai sydämen tykytystä, mutta ei välttämättä näytä merkkejä ulospäin + paniikkikohtaukset: äkillisesti ilmaantuva ja hyvin voimakas pelon, ahdistuksen tai pakokauhun tunne

# data[].attributes.body
Esim. ahdistuneisuushäiriö, paniikkihäiriö, määräkohtainen pelko ja pakko-oireinen häiriö

# data[].attributes.body
Ahdistus on yleinen oire. Ahdistuneisuushäiriöt esiintyvät usein samanaikaisesti muiden psykiatristen, somaattisten ja päihdehäiriöiden kanssa.

Diagnosoidut ahdistuneisuushäiriöt, joista suositus käsittelee julkisten paikkojen pelkoa, paniikkihäiriötä, sosiaalisten tilanteiden pelkoa ja yleistynyttä ahdistuneisuushäiriötä, aiheuttavat toimintakyvyn ja elämänlaadun heikkenemistä, jota voidaan vähentää asianmukaisella hoidolla.

Valtaosa komplisoitumattomista ahdistuneisuushäiriöistä voidaan hoitaa perusterveydenhuollossa ja työterveyshuollossa.

Keskeisiä hoitoja psykososiaalisista hoidoista ovat eri psykoterapiat, erityisesti kognitiivis-behavioraalinen psykoterapia (KBT), ja lääkehoidoista masennuslääkkeet.

# data[].attributes.body
Persoonallisuushäiriöille ominaisia käyttäytymismalleja on vaikea muuttaa, mutta ne voi oppia tuntemaan, ja niiden kanssa voi oppia elämään. Mikäli persoonallisuushäiriöstä aiheutuu vaikeaa oirehtimista, hoitoon on syytä hankkiutua. Luottamuksellisessa hoitosuhteessa esim. psykiatrin tai psykologin kanssa hankalia taipuksia voi tutkistella ja niiden kanssa voi opetella elämään

Mikäli oirehtimiseen liittyy vakavia masennus- tai ahdistus oireita, saatetaan tarvita oireenmukaista lääkitykstä. Joissain tapauksissa, jos oirehtiminen on vakavasti itsetuhoista tai psykoottista, saatetaan lääkityksen ohella tarvita myös sairaalahoitojaksoa.

# data[].attributes.body
Kuntoutus räätälöidään kunkin henkilön tarpeiden mukaan. Keskeisiä kuntoutusmuotoja ovat oireidenhallintaryhmät, arkielämän ja sosiaalisten taitojen harjoittelu, ammatillinen kuntoutus sekä psykoterapeuttiset hoitomuodot

# data[].attributes.body
Tarkoittaa oireilua, jossa mieliala on kohonnut, kiihtynyt tai ärtynyt epänormaalisti ja pysyvästi (pysyvyydellä viitataan vähintään viikon kestäneisiin mielialamuutoksiin)

Yleensä siihen sairastutaan nuorena, mutta se voi puhjeta missä iässä tahansa. Perintötekijät voivat vaikuttaa sairastumiseen. Myös lapsuuden traumaattiset kokemukset ja stressaavat elämäntilanteet altistavat sairaudelle.

Yksi tavallisimmista oireista on unen tarpeen väheneminen, joka voi ennakoida maniajakson alkamista, muita oireita ovat yleensä heikentynyt harkintakyky, suuruudenkuvitelmat omasta itsestä ja ympäristöön epäsopiva käytös. Lisäksi aktiivisuus, puheliaisuus, ajatuksen riento ja itsetunto ovat usein voimakkaasti kohonneet. Myös seksuaalinen käyttäytyminen voi olla ylikorostunutta tai rahankäyttö holtitonta. Maaninen käytös voi ilmetä myös ärtyisyytenä tai aggressiivisena kiihtymyksenä

Manian lievempää muotoa kutsutaan nimellä hypomania

Hoitona
- lääkehoidot, joissa useampia vaihtoehtoja
=> diagnosoimattomat fyysiset sairaudet ja erityisesti kilpirauhasen vajaatoiminta voivat olla syynä siihen, että lääke ei auta
- hyvin vaikeissa tilanteissa ja joissa mania jaksoja tulee hyvin tiiviisti, voidaan käyttää myös sähköhoitoa
- terapia

# data[].attributes.body
Oireyhtymä, jonka keskeinen oire on masentunut tai ärtynyt mieliala. Mielialan alentumisen lisäksi oireita ovat myös esimerkiksi mielenkiinnon tai mielihyvän kokemisen katoaminen sekä uupumus tai väsymys. Lisäksi masentuneella voi esiintyä kohtuutonta itsekritiikkiä, itseluottamuksen vähenemistä, itsetuhoisia ajatuksia, keskittymisvaikeuksia, unihäiriöitä, ruokahalun muutoksia ja toiminnan kiihtyneisyyttä tai hidastuneisuutta.

Masennustilat voidaan jakaa lieviin, keskivaikeisiin ja vaikeisiin. Kaikille tasoille on omat diagnoosikriteerinsä ja niiden hoidot voivat erota toisistaan. Hoitomuodot ovat myös todella yksilöllisiä. Masennusta hoidetaan esimerkiksi lääkkeillä ja erilaisilla terapiamuodoilla. Yksilöllisesti elämäntapamuutokset voivat myös auttaa hoidossa.

Masennukseen liittyy erilaisia kognitiivisia muutoksia. Tavallisia ovat esimerkiksi vaikeudet tarkkaavaisuuden suuntaamisessa sekä muistitoiminnoissa. Masennuksesta kärsivällä on tyypillistä ajatella itsestään, tulevaisuudestaan ja ympäristöstään korostuneen pessimistisesti. Biologisesta näkökulmasta katsoen masennukseen liittyy muutoksia aivojen rakenteissa ja toiminnassa. Aivotutkimuksissa on havaittu, että masentuneilla henkilöillä on poikkeavuuksia aivoalueiden aktivaatiossa tiedonkäsittelyn ja tunnereaktioiden aikana.

# data[].attributes.body
Kaksisuuntaisen mielialahäiriön oireita ovat mm. voimakkaat vireystilojen muutokset eli maniat ja masennustilat. Mania tarkoittaa oireilua, jolloin ihminen on kiihtyneessä, ärtynyt, mielialan kohonneessa tilanteessa, joko samaanaikaan, tai erikseen. Tämä on yleisesti pidempiaikainen jakso. Oireiden kuvaan kuuluvat myös heikentynyt harkintakyky, impulsiivisuus, suuruudenkuvitelmat omasta itsestä, sekä ongelmia itsensä suhteuttamisessa ympäristöön.

Hoito toimii terapialla, jolloin kyseisen henkilön ymmärrystä häiriöstä ja oman toiminnan syistä pyritään sisäistyttämään.

Nämä vaikuttavat erityisesti ihmissuhteisiin. Paljoa ei häiriön synnystä tiedetä, mutta uusien tutkimusten mukaan se johtuu "ihmisen sisäisen kellon sekaisin menemisestä", jolloin ihminen ensin käy kovilla kierroksilla jakson (ks. mania), ja sen jälkeen uupuu masennustilaan jne.