# data[].attributes.body
Tai daugiametis augalas, augantis ir savaime, ir sukultūrintas. Pirmosios rūgštynių augimo vietos – Europa ir Azija. Čia rūgštynės ir dabar sėkmingai auga kaip laukinis augalas. Tačiau dar viduramžiais šie nuostabūs lapeliai buvo auginami daržuose. Jų populiarumą nulėmė daugelis privalumų. Pirmiausia – tai vienas pirmųjų pavasario žalumynų, antra – tai labai nereiklus augalas, galintis augti daug kur, trečia – jas naudoti maistui labai paprasta, ketvirta – jos turi gausybę gydomųjų savybių.

# data[].attributes.body
Kilmės šalis: Pietų ir Rytų Afrikos regionai. Ši daržovė mėgsta vandenį ir trašas. Joje yra vitaminų : A, C, K, geležis, kalio ir folio rūgštys. Naudingi dalykai: Ši daržovė išvalo žarnyną.
Įdomus faktai: Šparagai- labai seniai vartojama daržovė. Manoma, kad pavadinimas (asparagus) kilęs iš Persiško (asparag)- daigas, vėliau tokiu pavadinimu paplito Graikijoje, o iš Lotynų kalbos per Anglų atėjo pas mus

# data[].attributes.body
Tai labai senas kultūrinis augalas. Mažojoje Azijoje jis buvo auginamas akmens ir žalvario amžiuose. Europoje jie paplito vėlai - VIII - X a. ir buvo auginami grūdams. XVIII a. žirnius maistui jau plačiai vartojo Prancūzijoje ir Anglijoje. Šis augalas kažkada buvo svarbus genetinių tyrimų objektas, iš jo atrasti Mendelio dėsniai. Žirniuose baltymų daugiau nei kitose daržovėse ir didesnėse nei mėsoje. Žirnių baltymus sudaro labai svarbų aminorūgštys (cistinas, lizinas, triptofanas, argininas, metioninas), kurį sintetina tik augalai. Jos gyvybiškai svarbios tiek žmonėms, tiek gyvuliams. Turi įvairių vitaminų: A, B1, B2, C. Žalieji žirneliai yra 1, 5–2 kartus kaloringesni už kitas daržoves ir bulves. Žalieji žirneliai dažnai vartojami dietinei mitybai. Subrendę žirniai valgomi virti. Nesubrendusios žalios sėklos - žalieji žirneliai - valgomi švieži, džiovinti ir konservuoti. Galima dėti į miltus, kepant kvietinę duoną. Žalieji žirneliai dažnai vartojami dietinei mitybai.

# data[].attributes.body
Skirtumai
Kilę iš skirtingų šalių, skirtingi pavadinimai.
Panašumai
Abu yra ankštinės kultūros.

# data[].attributes.body
Poro kilmės šalis - Šiaurės Amerika.
Įdomus faktas:
Poras priklauso česnakinių daržovių šeimai.
Naudingos savybės ir vitaminai:
Vitaminai A, B, K, E, PP.
Boras.
Manganas.
Magnis.
Natris.
Kalcis.
Fosforas.
Linolo, oleino ir linoleno rūgštis.
Eteriniai aliejai.
Nesočiosios riebalų rūgštys.

Sąlygos kaip reikia auginti ir prižiūrėti porus:
Porus patariama dauginti sėklomis, kurias reikia sėti vasario ir kovo mėnesiais kambaryje arba šiltnamyje. Išaugusius porų daigus pavasarį reikia persodinti į lysves lauke. Pirmaisiais metais išauga lapai su netikru stiebu, kuris ir vartojamas maistui. Porai pradeda žydėti liepos mėnesio pradžioje, o baigia žydėti rugpjūčio mėnesio pabaigoje. Rugsėjo mėnesio pabaigoje ar spalio mėnesio pradžioje sunoksta porų vaisiai.  Porai skatina šlapimo išsiskyrimą, gerina kepenų ir tulžies pūslės darbą bei apetitą.

# data[].attributes.body
Svogūnas yra kilęs iš Irano, Pakistano.

Įdomus faktas:
Svogūną garbino senovės egiptiečiai.

Svogūno nauda ir vitaminai :
Turi Vitamino C, vitaminų B1, B2, fitoncidų, karotino, natūralių rūgščių, geležies, fosforo, magnio, kalcio, kalio, natrio, ląstelienos bei kitų vertingų medžiagų.
Nauda -  slopina užkardo vėžį, Slopina astmą, Sumažina dantų ėduonį, Kovoja su diabetu, Kovoja su virškinimo sutrikimais ir t.t.

Kaip reikia auginti ir prižiūrėti svogūnus :
Svogūnai gerai dera priesmėlio ir puveningoje, nešlapioje lengvo priemolio dirvoje. Jiems parenkama aukštoka, greitai džiūstantį dirva. Svogūnus galima auginti daigais, iš sėklų, sėjinukų ir galvučių. Jeigu dirva gera ir turima kokybiškų, daigių sėklų, o pavasaris ankstyvas, patartina auginti iš sėklų, nes šis auginimo būdas ekonomiškiausias — galvutės išauga per 1 vegetaciją. Jeigu dirva sunkesnė, auginama iš sėjinukų. Šiuo būdu auginami svogūnai anksčiausiai subręsta. Vegetatyviškai auginami svogūnai gerai išsilaiko iki vėlyvo pavasario.

# data[].attributes.body
Panašumai:
Svogūnas ir poras abu priklauso česnakinių daržovių šeimai.
Porai atrodo kaip apaugę žalieji svogūnai dėl didesnių svogūnėlių.
Skirtumai:
Porų svogūnėlis nėra stiprus kaip svogūnai.
Porų lapai yra daug švelnesnio skonio ir kvapo nei žaliųjų svogūnų laiškai ir svogūnėlis.

# data[].attributes.body
Jie kilę iš laukinių krūminių kopūstų (Brassica silvestris Mill.), kurie auga Viduržemio jūros ir vakarinėse Atlanto vandenyno pakrantėse. Gerai auga patręštuose, nerūgščiuose dirvožemiuose. Šios daržovės mėgsta vandenį. Parinktoje dirvoje gūžiniai kopūstai bus derlingesni ir kokybiškesni . Parenkat kopūstui dirvą, labai svarbu, kad ji nebūtų užmirkusi. Laikyti skirti gužiniai kopūstai auginami sunkesnėse priemonės dirvose.
Maistingosios medžiagos susikaupusios lapuose; čia yra vitaminų A, B1, B2, C, riebalų, angliavandenių ir kt.
Dvimečiai augalai.  Šiai rūšiai priskiriami 3 porūšiai. Gūžiniai baltieji kopūstai pagal vegetacijos laikotarpį skirstomi į ankstyvuosius, vidutinio ankstyvumo ar vėlyvumo ir vėlyvuosius.

# data[].attributes.body
Briuselio kopūstas yra kilęs iš Belgijos.
Briuselio kopūstai mėgsta sunkesnes dirvas. Daigai sodinami antroje gegužės pusėje. Prižiūrimi kaip ir kiti kopūstai, tik nereikia kaupti, kad nebūtu pažeistos apatinės gūželės. Kaip lieka mėnesis iki derliaus nuėmimo, nupjaunami viršutiniai augalo pumpurai. Derlius nuimamas kaip pradeda gelsti apatiniai lapai.
Briuselio kopūsto galvutės turi apie 1,5 procento cukraus, 5 procentus baltymų, apie 6 procentus angliavandenių. Mažos galvutės turi B1, B6, B9, PP vitaminų, magnio, kalcio, geležies, jodo, fosforo bei aminio rūgščių.
2015 m. Moksleivių ir mokslininkų kolekcija Londone, JK, sugebėjo pagaminti eglutę naudodami 1000 daigų.

# data[].attributes.body
Agurkas – moliūginių šeimos augalų gentis. Jų šaknis liemeninė, stiebas šliaužiantis. Žiedai vienalyčiai, geltoni. Vaisiai žali, vidutinio dydžio.
Agurkas yra kilęs iš Pietų Azijos, Indijos.
Agurkai yra auginami šiltnamyje, inspekte arba lauke, o sėjami nuo gegužės trečiojo dešimtadienio iki birželio pabaigos į atvirą gruntą. Agurkai pradeda derėti po 48–52 dienų nuo daigų pasodinimo, tačiau labai svarbu, kad agurkus apdulkintų vabzdžiai, dirbtiniu būdu – žmogus. Agurkai nėra labai reikli daržovė, tačiau norint turėti gerą jų derlių svarbu pasirūpinti jų laistymu ir tręšimu bei užtikrinti šviesą. Be to agurkai mėgsta šilumą, todėl svarbu, kad oro temperatūra nebūtų žemiau 10 - 12 laipsnių šilumos.
Agurkai yra tituluojami, kaip daržovių karaliai, nes juose yra gausu naudingų medžiagų. Agurkuose yra 95-97 % vandens, 0,7 % baltymų, 2,5 % cukraus, vitaminų C, B1, B2, P, A, jodo, kalio, kalcio, geležies, fosforo, magnio, cinko, natrio. Visos naudingosios medžiagos yra ištirpusios sultyse, iš kurių jas greitai pasisavina organizmas. Dėl didelio vandens kiekio, agurkas teigiamai veikia virškinimą, normalizuoja druskos ir vandens pusiausvyrą, stimuliuoja medžiagų apykaitą, puikiai valo odą ir visą organizmą, padeda pasišalinti toksinėms medžiagoms, padeda organizmui pasisavinti gyvulinius baltymus, mažina aukštą kūno temperatūrą bei ramina nervus.
Įdomu tai, kad agurkai vandeningumu pralenkia visus vaisus ir daržoves – jų sudėtyje vandens yra net 97 proc., o Indijoje agurkus augino dar keletą tūkstančių metų prieš mūsų erą!

# data[].attributes.body
Daugelis senovės graikų manė, kad salotos daro žmones mieguistus, todėl  jie tiekdavo jas valgio pabaigoje. Tačiau Romos imperatorius Domitianas tiekdavo salotas pradžioje norėdamas kankinti savo svečius, priversdamas juos bandyti neužmigti.
Yra hieroglifinių įrašų apie salotų auginimą daugiau nei prieš 6000 metų.
Kadangi salotose yra apie 95% vandens, jas reikia valgyti šviežias ir negalima užšaldyti, džiovinti, marinuoti ar konservuoti.
Salotų negalima laikyti šalia obuolių, bananų ar kitų etileną skleidžiančių vaisių. Dėl etileno salotos itin greitai sunoksta ir pradeda greitai gesti.

# data[].attributes.body
Kultivuojamas visame pasaulyje.
Kaip ir moliūgai, taip ir patisonai priešų darže neturi – jie sėkmingai auga įvairių daržovių ir uogų apsuptyje. Šios daržovės taip pat nereikalauja specialaus priešsėlio: patisonai gerai auga dirvose, kuriose praeitą sezoną buvo augintos bet kurios kitos daržovės. Nepatariama kelerius metus iš eilės tame pačiame dirvožemyje sėti patisonų. Ši daržovė mėgsta sėjomainą. Gausiausias patisonų derlius užauginamas puriame, derlingame dirvožemyje, užtikrinant pastovų drėgmės lygį. Auginimui tinka tiek saulėtos, tiek daliniame šešėlyje esančios daržo vietos.

Šiose  daržovėse yra organizmui būtinų mineralų ir mikroelementų: kalio, kalcio, magnio, geležies, fosforo ir kitų gerai sveikatai svarbių medžiagų. Tarp naudingųjų medžiagų, esančių patisonų sudėtyje, sutinkami A, C ir B grupės vitaminai.

Įdomus faktas apie Patosiną:
Dėl specifinės ir akiai patrauklios formos, išvertus iš prancūzų kalbos, šių daržovių pavadinimas reiškia „augalinį pyragą“.
Samanta

# data[].attributes.body
Iceberg salotos, dar žinomos kaip trapios salotos, turi šviesiai žalius lapus ir auga į kopūstus panašiais svogūnėliais. Geriausiai auga esant vėsiam klimatui ir norint, kad pilnai užaugtų, joms reikia ilgo žiemos sezono.
Iceberg vardu vadintos salotos buvo sukurtos 1890 m., Ir kažkaip pavadinimas vėl atsirado, kai 1920- ųjų viduryje Kalifornijoje pradėjo atsirasti naujos patvarių, lengvai gabenamų trapių salotų veislės.

# data[].attributes.body
Salota – astrinių šeimos žolinis augalas.
Augalas vienmetis, 30-100 cm aukščio. Stiebas status, plikas. Žydi liepos – rugpjūčio mėnesiais gelsvais žiedeliais. Vaisius – pailga, briaunota, ruda arba balsva sėkla.

Seniau salotos buvo auginamos senovės Egipte, kad būtų galima gaminti aliejų iš jų sėklų, bet salota kaip daržovė atėjo į tarptautinę virtuvę iš Italijos, o tiksliau – iš senovės Romos.

Vitaminai : A, C, K

# data[].attributes.body
Kilmės šalis - Vidurio Amerika.
Augimui oro temperatūra turi būti ne žemesnė nei +20, o vieno laipsnio šalna moliūgą sunaikina. Moliūgai jautrūs šalnoms, todėl sėjami vėlai, pradėjus žydėti alyvoms kai dirva sušyla iki 12-13 laipsnių. Moliūgų vaisiai gali išsilaikyti iki 2 metų.
Moliūgų daiginimas: sėklos prieš sėją pabrinkinamos 2-3 valandas, pamirkomos 45-50 laipsnių vandenyje, susukamos į drėgną audinį ir 2-3 dienas iki sėjos laikoma kambario temperatūroje.
Moliūgas yra vienas iš geriausių beta karotino šaltinių, tai galingas antioksidantas, kuris moliuskui suteikia oranžinę spalvą, o organizuoja ši medžiaga paverčiama į vitaminą A

Vienas seniausių kultūrinių augalų - moliūgas, yra kilęs iš Vidurio Amerikos, bet moliūgų pjaustymo tradicija prasidėjo Airijoje. Patobulinta Helovino moliūgų versija.

# data[].attributes.body
Skirtumai:
Patisonas yra lekštės formos arba varpo forpos.
Moliūgas- apvalus, plaukuotas .
Panašumai:
Dideli lapai, šliaužiantis stiebas, skiautėti

# data[].attributes.headline
Skirtumai ir panašumai tarp  Salotos ir Iceberg salotos:

# data[].attributes.subject
Skirtumai ir panašumai tarp  Salotos ir Iceberg salotos:

# data[].attributes.body
1. Iceberg salotos yra panašios į kopūstus, o salotos į lapus ( arba krūmus).
2. Abi turi tokius pačius vitaminus.

# data[].attributes.body
Panašumai:
Agurkai ir cukinijos priklauso moliūginių šeimai bei turi labai daug panašių naudingų medžiagų (vitaminų C, B1, B2, natrio, kalio, magnio, kalcio, geležies, cinko, fosforo).
Skirtumai:
Agurkai dažniausia būna trumpesni ir mažesni (8 - 10 cm), o cukinijos - didesnės ir ilgesnės (30 - 35 cm), agurkų derlius įprastai yra gaunamas birželio - rugsėjo mėnesiais, o cukinijų liepos - rugpjūčio mėnesiais.

# data[].attributes.body
Viduramžių laikais menininkai iš špinatų išskyrė žalią pigmentą, naudojamą rašalu ar dažais.

# data[].attributes.body
Špinatuose yra lengvai virškinamų baltymų, gausų vitaminų (C, B1, B2, P, K, E, D2), folio rūgšties ir karotino. Be to, juose yra daug jodo,  mineralinių druskų (geležies, fosforo, magnio, kalio, natrio, kalcio). Špinatai auginami taip pat kaip salotos . Jie mėgsta trąšią ir drėgną dirvą. Šalčiams atsparūs, todėl, norint gauti ankstyvą derlių, juos galima sėti iš rudens arba anksti pavasarį.

# data[].attributes.headline
Žiedinis kopūstas arba kalafioras  – bastutinių šeimai priklausanti daržovė.

# data[].attributes.subject
Žiedinis kopūstas arba kalafioras  – bastutinių šeimai priklausanti daržovė.

# data[].attributes.headline
Skirtumai ir panašumai tarp špinatų ir rūgštynių: 

# data[].attributes.subject
Skirtumai ir panašumai tarp špinatų ir rūgštynių: 

# data[].attributes.body
1. rūgštynės auga miške, o špinatai šiltnamyje
2. špinatai ir rūgštynės yra iš lapų giminės

# data[].attributes.headline
Kalcio brokoliuose beveik penkiskart daugiau, negu žiediniuose kopūstuose. Dėl to rekomenduojama valgyti tiems, kurie alergiški karvės pienui, 

# data[].attributes.subject
Kalcio brokoliuose beveik penkiskart daugiau, negu žiediniuose kopūstuose. Dėl to rekomenduojama valgyti tiems, kurie alergiški karvės pienui, 

# data[].attributes.body
Brokolių ūgliai turi  augimą stabdantį efektą, kadangi jie turi sulforafano.

Optimali dozė dar nebuvo nustatyta, bet kai kurie medikai rekomenduoja 200-400 μg sulforafano ekstrakto kasdien iš brokolių ūglių. Sulforafanas bei gūžinių daržovių naudojimas

Panašumas kad išvaizda visai panaši
žiedinis kopustas yra skanesnis

# data[].attributes.body
Skirtumai:
Briuselio kopūstas sodinami antroje gegužės pusėje, o kopūstai sodinami, ankščiau ir vėliau.
Briuselio kopūstams patinka sunkesnis dirvožemis, kopūstams nerūgštus dirvožemiai.
Panašumai:
Abudu turi B1 vitamino.
Abudu priskirti prie kopūstų rūšies.

# data[].attributes.headline
1. Paprikos kilmės šalys yra Meksika ir Gvatemala

# data[].attributes.subject
1. Paprikos kilmės šalys yra Meksika ir Gvatemala

# data[].attributes.body
2. Reikia dažnai laistyti ir laikyti šiltame kambaryje.
3.Paprikos yra puikus vitamino A ir C šaltinis. Beje, raudonose paprikose yra dvigubai daugiau vitamino C nei žaliose paprikose.
4. Tačiau ką apie jas žinome? Ar žinote jog tai ką mes laikome daržove iš tikro yra vaisius? Taip taip, paprika anot augalų specialistų pagal savo požymius yra vaisius! O ko dar nežinome apie paslaptingąsias paprikas?

# data[].attributes.body
Kilme Capsicum frutescens Kajenas – aštrus pipiras, kajeno pipirai gali padedeti gydyditi skrandzio opas, Kajenas (arba kiti pipirai su kapsicinu) gali padidinti organizme medzigu apykaita, skystinti krauja ir mazinti kraujospudi.

# data[].attributes.body
Kilmės šalis - Pietų Amerika.
Bulvei augti svarbiausia yra palaikyti purią ir nepiktžolėtą dirvą.
Bulvės ne visada buvo skanios ir švelnios. Jų protėviai, vis dar augantys Pietų Amerikoje, primena gumbuotus pirštus, o dėl kartumo jos nėra labai tinkamos valgymui – nesvarbu, išvirus, iškepus ar pagaminus košę.
Naudingos savybės ir vitaminai:
Falio rūgštis
Niacinas
pantoteno rūgštis
vitaminas B6
Riboflavinas
Tiaminas
Vitaminas A
Vitaminas C
Vitaminas K

Įdomūs faktas apie bulvę:
Nuvalo dėmes nuo odos.

# data[].attributes.body
Kilmė: Kinija.

Kokios sąlygos reikalingos saldžiajai bulvėi augti:

Batatai kasami rugsėjo mėnesį. Geriau antroje pusėje, nes jie yra gana ilgos vegetacijos augalai ir savo gumbus pradeda auginti tik rudeni.

Naudingos savybės:
Turi daug maistinių savybių;
Turi daug skaidulų kurios gerina virškinimą;
Gausu vitamino C
Turi daug antioksidantų

Faktai apie Saldžiasias bulvės:
Saldžioji bulvė kitaip vadinama

batatas.

# data[].attributes.body
1 Atstrumas
2 Skonis
3 Isvaizda

# data[].attributes.headline
Skirtumai -  forma ir spalva, batato viduje yra arba violėtinė spalva arba oranžinė. Panašūmai – tokspat svoris, tiek pat tūri riebalų, bulvė ir batatas auga žemėje.

# data[].attributes.subject
Skirtumai -  forma ir spalva, batato viduje yra arba violėtinė spalva arba oranžinė. Panašūmai – tokspat svoris, tiek pat tūri riebalų, bulvė ir batatas auga žemėje.