# data[].attributes.attachment_link.title
Bioplast og miljøet. Hvad er fup og hvad er fakta?

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbejdsgruppe 2_ Bioplastens muligheder og begrænsninger

# data[].attributes.attachment_link.title
Videnskab.dk_Bionedbrydelige plastikposer overlever tre år i naturen

# data[].attributes.attachment_link.title
Anvendelse og potentiale for brug af bioplast i DK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har mere end travlt i Danmark, hvis vi skal nå vores mål om at være CO2-neutrale om bare 30 år.

Én af løsningerne er at fange og lagre CO2'en. Teknologien er nu så langt fremme, at de kommunale affalds- og forbrændingsselskaber og en række virksomheder opfordrer politikerne til at lave en plan.

Men er det virkelig et vidundermiddel i kampen mod klimaforandringerne, og kan vi realistisk set tage teknologien i brug snart?

DR Nyheder har talt med en af de fremmeste eksperter på området, statsgeolog Lars Henrik Nielsen ved De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS).

Selve ideen om CO2-lagring er faktisk ikke ny. For eksempel har nordmændene siden 1996 pumpet CO2 ned i et af deres oliefelter i Nordsøen.

- Man gør det allerede flere steder i verden. Teknologien med at fange CO2'en i røgen er på plads. Flere virksomheder sælger det udstyr, der skal bruges. Transporten af CO2'en kender vi også allerede. Det kan ske via rør, skibe eller tankvogne. Lovgivningen omkring brugen af undergrunden i Danmark er også på plads.

- Selve bygningen af anlæggene og etableringen af fangsten af CO2 i virksomhederne kan man gå i gang med i det øjeblik, man har besluttet, at det er den vej, vi skal gå. Erfaringer fra andre steder i verden viser, at bygningen af et CO2-lager tager et sted mellem fire og seks år, siger Lars Henrik Nielsen.

Ifølge DTU-forsker Philip Loldrup Fosbøl er potentialet stort, og det vil kunne fjerne størstedelen af Danmarks CO2-udledning. Det er Lars Henrik Nielsen delvist enig i:

- Det er rigtigt, at man vil kunne fange en stor del af Danmarks CO2-produktion, men vi vil kun kunne fange den CO2, som kommer fra store udledere, altså de store industrier, kraftvarmeværker og afbrændingsanlæg. Anlæggene i sig selv er kostbare og fylder en del, så det ville ikke give mening at bede små industrier at lave den her rensning.

- Men det er også langt hovedparten af CO2-udledningen, der kommer fra de store steder. De her steder kunne i princippet montere anlæggene allerede i dag, og vi kunne etablere transportveje til et lager. Så tiden fra en beslutning til anlægget står klar, kan formodentlig godt komme ned på 5-6-7 år, siger Lars Henrik Nielsen.

For 12 år siden planlagde den svenske energigigant Vattenfall at bygge et underjordisk lager til CO2 fra det kulfyrede kraftvarmeværk Nordjyllandsværket. Men politikerne endte med at trække stikket på projektet, blandt andet efter protester fra en borgergruppe.

- Det blev drøftet, da Connie Hedegaard var klimaminister (2007-2009, red.), og på det tidspunkt besluttede Folketinget sig for at udskyde beslutningen om lagring af CO2 i undergrunden indtil 2020, som så er nu.

- Dengang var man primært bekymret for økonomien i de her projekter. Teknologien, der var til rådighed dengang, var af en sådan karakter, at det var ret energitungt at rense røgen for CO2. De metoder er under kraftig udvikling lige nu, og energiforbruget er væsentligt mindre nu. Det giver både bedre energiøkonomi, men også bedre pengeøkonomi, siger Lars Henrik Nielsen.

- Mange ngo'er, herunder Greenpeace, har også været meget bekymrede for, at det bare ville forlænge oliealderen, og at olieselskaberne bare ville køre videre med at producere olie og brænde den. Der er vi slet ikke længere, siger han.

I Enhedslisten har de udtrykt skepsis over for lagring af CO2 i undergrunden. De er bekymrede for havmiljøet. Men Lars Henrik Nielsen maner bekymringerne i jorden.

- Jeg forstår godt bekymringen, men den er ubegrundet. De geologiske lag, som CO2'en skal pumpes ned i, er samme type lag, som har tilbageholdt olie og gas i millioner af år. Når man pumper CO2 ned i én eller to kilometers dybde, opløses den i det vand, som er i sandstenene og bliver dernede. Ganske langsomt vil CO2'en blive omdannet til mineraler og vil aldrig komme op til overfladen.

- I forhold til havmiljøet kan det foregå sådan, at man på havbunden har en modtagestation liggende med en snor op til overfladen, hvor der ligger en bøje. Så kan skibet komme sejlende med CO2 fra København, Aalborg eller Aarhus, fiske bøjen ombord og så pumpe CO2'en fra skibet ned under havbunden. Der er ingen grund til at være bekymret for havmiljøet, det skal bare gøres på den rigtige måde, siger Lars Henrik Nielsen.

- Jeg kan sige noget om, hvor dyrt det er. Jeg er ikke økonom, men jeg kan ikke se anden vej, end at vi skal i gang. Hvis vi ser på problemerne med klimaet, der tårner sig op, og de anbefalinger, der er kommet fra Det Internationel Energiagentur, støttet af FN's klimapanel, skal vi bygge sådan et anlæg her om ugen fra nu og frem mod 2050.

- Vi styrer mod en temperaturstigning på 3-3,5 grader ved årtusindskiftet, hvilket er meget dramatisk. Lagring af CO2 er det mest virkningsfulde på den korte bane, hvis vi skal undgå de uønskede klimaforandringer.

- Du kan lave en analogi til det, vi har gjort med vores spildevand. I alle vores huse i Danmark samler vi spildevand op, fører det via kloaksystemet hen til et rensningsanlæg, renser det og sender ud i vores fjorde. Det betaler vi også for via skatten, og det samme kommer vi til at gøre med CO2, siger Lars Henrik Nielsen.

Ifølge Amager Ressourcecenter, der skal til at indfange CO2, kræver det en investering på 300 millioner kroner i et anlæg. Oveni skal lægges driftomkostninger.

Det store spørgsmål er også, om vi så kan bruge den lagrede CO2 til noget, eller om den bare skal ligge i undergrunden.

Her er forskningen stadig et stykke fra at være i mål, lyder det fra Lars Henrik Nielsen.

- Det er vigtigt at få udviklet de teknologier, hvor vi kan bruge CO2 sammen med brint og noget energi til at lave for eksempel flybrændstof. Men min vurdering er, at vi er ret mange år fra, at det bliver en økonomisk rentabel måde at bruge CO2 på.

- Men hvis man forestiller sig, at vi kommer i en situation med rigtig meget billig vindstrøm fra Nordsøen, vil man kunne lave elektrolyse med vindstrøm og danne brint. Hvis man så blander brint med CO2 og tilsætter noget energi, vil man kunne lave flybrændstof, som kan bruges i flytransporten. Men det ligger mange år ude i fremtiden, siger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bliv klogere på CO2-fangst: 'Det mest effektive værktøj i klimakampen på kort sigt'

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har mere end travlt i Danmark, hvis vi skal nå vores mål om at være CO2-neutrale om bare 30 år. Én af løsningerne er at fange og lagre CO2'en. Teknologien er nu så langt fremme, at de kommunale affalds- og forbrændingsselskaber og en række virksomheder opfordrer politikerne til at lave en plan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis vi skal holde den globale gennemsnitstemperatur på 1,5 grader, så skal vi ikke bare mindske CO2-udledningen. Vi bliver også nødt til at fjerne noget af alt den CO2, som allerede er i atmosfæren.

Opvarmning må ikke overstige to grader

I 2015 indgik størstedelen af verdens lande en klimaaftale i Paris.

Målsætningen i Parisaftalen er at begrænse den globale opvarmning til "et godt stykke under to grader og helst 1,5 grader" i år 2100.

En måde at gøre det på er ved hjælp af CO2-fangst og -lagring. Her findes der flere forskellige løsninger, og forskere verden over arbejder konstant på at gøre dem bedre.

Du har måske allerede læst om emnet. Men hvilke CO2-opfangnings- og lagringsteknologier er de mest lovende og realistiske?

Vi dykker ned i mulighederne og udfordringerne.

Teknologien er allerede udviklet

For at kunne lagre CO2 i for eksempel undergrunden kræver det først og fremmest, at vi finder en effektiv måde til at fjerne CO2'en fra atmosfæren.

CO2 bliver forvandlet til sten i Island

På Island har forskere opfundet en metode til at forvandle CO2 til sten. Det sker ved at blande kuldioxiden med vand, som bliver pumpet ned i den islandske undergrund.

Her reagerer den med den vulkanske bjergart basalt, og i løbet af nogle år bliver CO2'en så omdannet til en slags kalksten. Teknikken kan dog kun lade sig gøre på grund af den vulkanske undergrund, og den findes ikke i Danmark.

En af de mest udbredte metoder lige nu er BECCS (Bioenergy with Carbon Capture and Storage), som kan gøres på flere forskellige måder.

Helt generelt går det ud på at suge CO2 ud af røgen fra afbrændt biomasse.

Træet fra biomassen har i sin levetid hevet CO2 ud af atmosfæren. Den CO2 suger man så ud i forbrændingen, og så lagrer man den for eksempel i undergrunden. På den måde opnår man et minus i CO2-regnskabet.

- Det her er en teknologi, som vi ved, fungerer på en stor skala. Og det virker allerede i dag, siger Philip Loldrup Fosbøl, der er lektor på DTU Kemiteknik og til daglig forsker i CO2-opfangning og konvertering.

Men metoden har også fået en del kritik. Blandt andet fordi den betyder fældning af skov.

- Vi har set i medierne, at folk har udskammet anvendelsen af biomasse og træ. Og den holdning kan jeg sådan set også dele. Man skal selvfølgelig ikke bruge højkvalitetstræ til at producere varme. Men på den anden side har Danmark også en masse biomasse til rådighed, som ellers bare vil ligge på marken og rådne, siger Philip Loldrup Fosbøl.

Han bakkes op Lars Henrik Nielsen, statsgeolog ved Geus, der fremhæver CO2-fangst ved affaldsafbrænding som en oplagt mulighed.

- Vi samler allerede nu vores husholdningsaffald ind, brænder det af og udnytter varmen til boligopvarmning. Hvis vi samtidig fanger CO2-en fra røgen og lagrer den permanent i undergrunden, får vi en ekstra grøn gevinst, siger han.

Så vi har teknologien til rådighed lige nu. Grundene til at der ikke sker mere på området, handler om økonomi og politik, lyder det fra både Lars Henrik Nielsen og Philip Loldrup Fosbøl:

- Det handler om penge. Og det koster en masse penge at gøre det her. Vi bliver nødt til at sætte prisen på CO2 op, så virksomhederne ser en fordel i at bruge denne metode, siger Philip Loldrup Fosbøl.

Forskere opfinder billigere metode

Økonomi spiller altså en stor rolle, og lige nu er det dyrt at hive CO2 ud af atmosfæren. Men i fremtiden kan vi måske gøre det meget billigere.

Vi har regnet os frem til, at vi i Danmarks undergrund har plads til 500 års produktion af CO2. Så der er plads nok.

Lars Henrik Nielsen, statsgeolog ved GEUS.

En anden metode, som der bliver forsket i, er DACS (Direct Air Capture and Storage). Som det engelske navn antyder, handler det om at trække CO2 direkte ud af luften og herefter lagre den.

Flere virksomheder og forskere arbejder i øjeblikket på metoden, men de er ikke så langt som med BECCS.

Helt konkret bruger man et procesanlæg til at filtrere luften, så der kommer koncentreret CO2 ud. Metoden er dog en bekostelig affære og kræver flere trin at udføre.

Men nu har forskere fra MIT opfundet en billigere måde at gøre det på. Det går under navnet Direct Carbon Capture. Og det er en lovende metode, forklarer Philip Loldrup Fosbøl:

- Her skal man bare bruge strøm. Forskerne bag påstår, at energiforbruget kun udgør en tredjedel af alle de andre teknologier. Og det er jo interessant, siger han.

Metoden fungerer ved, at små plader i en maskine reagerer med CO2'en i luften og fanger den, så længe der går strøm igennem.

- De er nået ret langt med forskningen. Men der går nok stadig nogle år, før vi vil kunne anvende metoden i stor skala, siger Philip Loldrup Fosbøl.

# data[].attributes.attachment_link.title
Her er de teknologier, der (måske) skal redde os fra klimakrisen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis vi skal holde den globale gennemsnitstemperatur på 1,5 grader, så skal vi ikke bare mindske CO2-udledningen. Vi bliver også nødt til at fjerne noget af alt den CO2, som allerede er i atmosfæren. En måde at gøre det på er ved hjælp af CO2-fangst og -lagring.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad gør du for at stoppe plastforurening? Hvad gør din familie? Del opslaget, kommenter og inspirer andre til at gøre en ekstra indsats. Mange bække små... kan måske rense et helt ocean.