# data[].attributes.body
Opgaver: https://docs.google.com/document/d/1pAVQM25WIty6XwxwkOTHIStaMExAJlNPQFyQwmP7CPI/edit

Powerpoint: https://docs.google.com/presentation/d/1Hx1azuroyn0j-Fb22pMHfCX94w7danPqwwQTeXzBhUo/edit#slide=id.g467e06f5e4_1_16

# data[].attributes.body
Gruppe 3
https://docs.google.com/document/d/1UkzJNNclWxr6sIS01m0Ls9uOIkX0NPP70QBi9NWWTPg/edit
Powerpoint:
https://docs.google.com/presentation/d/1UYxs3fxmkLVhAtAGkeD-HBFBk4AB41brXW7s8Q21Vso/edit

# data[].attributes.body
Powerpoint:
https://docs.google.com/presentation/d/1DYjXlouKCgBdQLLpVhWAPPGfr4jjqEx5_wgQTiy350U/edit?usp=sharing

Opgaver:
https://docs.google.com/document/d/1IFTtleyY0GskjnYhAXk8URCBTfqgO-dHeKn_SGuxcGU/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Opgaver
https://docs.google.com/document/d/1I90eJyNGkIzjJcTae78GND8jkZ6bCyLgbI39JR7otn4/edit?usp=sharing

Powerpoint
https://docs.google.com/presentation/d/1lxuX6zOtCcWrfCCCEaqyrgg_OPlTsvAd7nIBRFpoDKc/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1_gLwyPb17TuSIkhzVAAXhZH-dXkZ0Kb_43iwIlUqWns/edit?usp=sharing

https://docs.google.com/document/d/1S8M6jsVaDJvAuLEqFcqf4lnzbKSMs9L-qxD0ikm5i08/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1TK-llf8h86IzOAUkPr_MsPqON09ZSU2gu1CmVzZpFcI/edit?usp=sharing

Powerpoint
https://docs.google.com/presentation/d/1JVd-gU7XCYew9V8vE3aMOUqaNsHLAeykbe2psgkGk90/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Opgave 6: Sammenfattende

Læs i Litteraturens Veje s. 120-122 om Erasmus Montanus og brug det i nedenstående:

1.             Formuler stykkets hovedtemaer.

Hovedtemaerne i er helt klart jalousi samt klasse konflikter.

Et andet tema er helt klart, at Erasmus bruger sin kloghed imod (kan ikke huske). Der kan det tydeligt ses, at der er et generationsskifte i forhold til, hvor hvad man tror på indenfor videnskaben.

Forholdet mellem sprog og virkelighed

Forholdet mellem magt og ret, mellem teoretisk og praktisk fornuft, mellem intellektuelt hovmod og jordnær nationalisme, mellem ungdomsoprør: generation- og klassekonflikter.

2.          Formuler stykkets hovedbudskab/morale.

Hovedbudskabet er, at ikke bare skal være en lærd person, men at man også skal lære at begå sig ude i samfundet og vide, hvad der er etisk korrekt og ukorrekt. Derfor er budskabet også, at man skal ikke være "for" fin, for ellers brænder man alle sine broer til sine relationer.

Opgave 7: Perspektiverende

1. Man kalder Holbergs teaterstykker ’moralsk belærende’. Hvad kan vi i dag lære af dette stykke om noget overhovedet? Har Erasmus et relevant budskab til nutidens moderne mennesker, eller er det helt forældet?

Stå ved det man mener, og ikke bare følge med de andre i flokken

1. Oplysningstidens nøgleord er: det fornuftige, det naturlige og det nyttige. Gør rede for, hvordan disse værdier kommer til udtryk i stykket. Læs desuden om klassicismen s. 116-177 og forklar, hvad klassicisme er, og hvordan man kan se, at dramaet om Erasmus Montanus tilhører klassicismen?

Klassicisme er refererer til den klassiske kunst (græsk og romersk antik). Man kan se at Erasmus Montanus tilhører klassicismen ved, at stykkerne ikke behøver være sande, men virke sande.

1. Diskuter Holbergs slutning, hvor overtro og uvidenhed sejrer over fornuft og videnskab. Er det ikke en dårlig slutning for en tekst fra Oplysningstiden?

Nøgleordene for klassicismen var det fornuftige, det naturlige og det nyttige, hvilket passer godt ind i Holbergs stykke, da det er fornuftigt at Erasmus og Lisbed bliver gift, hvilket også er naturligt. Det er nyttig på den måde, fordi det er normen at have en kone i den tid.

# data[].attributes.body
PowerPoint:
https://docs.google.com/presentation/d/1QzOJlyba9Lblm4U4oith0LTRBTa14fv4AJat1DeboNc/edit?usp=sharing

Besvarelser af opgaver:
https://docs.google.com/document/d/1pvtvkrluHkfZnAD2pcdXl9O_ELUPiUh7p6AfsF4GH20/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Alle spørgsmål:
https://docs.google.com/document/d/1fS2KtKtks0lMZCz-bWEP7mP7t9HjqQEBzRWwnI4FWX8/edit

Powerpoint: https://docs.google.com/presentation/d/1r6MFS_jv-60iuiymXU0bG5oZzTeEPSlD9exRXIaGD1Y/edit#slide=id.g467c4800bf_0_209
Man kalder Holbergs teaterstykker ’moralsk belærende’. Hvad kan vi i dag lære af dette stykke om noget overhovedet? Har Erasmus et relevant budskab til nutidens moderne mennesker, eller er det helt forældet?

Man kalder Holbergs teaterstykker moralsk belærende, og det er der god grund til. Erasmus Montanus tager fat i en række vigtige temaer og budskaber, som er relevante for nutidens moderne mennesker. Stykket er blevet en klassiker, da den kan læses ind i nogle af de grundlæggende spørgsmål og dilemmaer, som enhver tid kan spejle sig i og prøver at finde svar på. Vi vil komme ind på nogle af disse:

Forskellige verdensopfattelser (værdidebat)

Stykket i høj grad om mødet mellem to forskellige verdensopfattelser. På den ene side er eliten, og på den anden side står den normale befolkning. Stykket har derfor et relevant budskab for os i dag, da der stadig findes forskellige opfattelser af verden. De forskellige verdensopfattelser og værdier kan findes mellem alle mennesker - ikke kun mellem eliten og resten.

Erasmus Montanus har et enormt relevant budskab til nutidens moderne mennesker, og dette skyldes både forskellige religioner, kulturer politiske holdninger osv. Et konkret eksempel er holdningerne til den globale opvarmning. Donald Trump og republikanerne mener, at det ikke er menneskeskabt på trods af, at det er videnskabeligt bevist. Dette kan sættes i forhold til stykket, hvor landsbyfolket påstår, at jorden er flad, og Erasmus mener, at jorden er rund, for det har han lært i København.

Generationssammenstød

Der er stor forskel på Erasmus og sin familie. Han gør op mod det traditionelle landsbysamfund og søger til byen for at læse. Det gør ham til et rationelt mennesker, og det skaber en kontrast mellem ham og familien, fordi de har nogle forskellige værdier.

Udkantsdanmark

I dag tales der meget om udkantsdanmark, og der er en tendens til at kigge skævt til disse områder. I dag er universiteterne stadig placeret i de større byer, hvilket giver mennesker bedre muligheder for at lære og blive dygtigere. På den måde kan man sammenligne stykket med nutidens moderne mennesker, hvor Erasmus er taget væk fra landsbuýen til København for at blive lærd.

Oplysningstidens nøgleord er: det fornuftige, det naturlige og det nyttige. Gør rede for, hvordan disse værdier kommer til udtryk i stykket. Læs desuden om klassicismen s. 116-177 og forklar, hvad klassicisme er, og hvordan man kan se, at dramaet om Erasmus Montanus tilhører klassicismen?

Som sagt handler stykket om Erasmus Montanus, som går imod de kirkelige dogmer og bekender sig til det rationelle.

Ludvig Holberg, som har skrevet stykket, var en helt central skikkelse i klassicismen og oplysningstiden i Danmark. I litteraturen betegner klassicismen oprindeligt en digtning, som bygger på inspiration fra græsk og romersk litteratur. Det var idealer, der var udbredt i Italien og Frankrig i renæssancen. Alligevel betegnes den franske klassicisme i anden halvdel af 1600-tallet som den væsentligste klassicistiske periode i den europæiske litteratur.

Holberg er præget af klassicismens idealer og af Moliéres syn på drama. Molière var en fransk forfatter og var af mange anset for verdens største komedieforfatter.

I Holbergs komedier har hovedpersonerne én gennemgående naragtighed, altså en slags dumhed eller latterlighed. Denne bliver ofte fremhævet som ekstrem. Dramaerne foregår i realistiske miljøer, ligesom karaktererne er genkendelige. I Erasmus Montanus har Erasmus en svaghed, som latterliggøres, og gennem humor kan Holberg dermed moralisere og belære om den sunde fornuft.

Diskuter Holbergs slutning, hvor overtro og uvidenhed sejrer over fornuft og videnskab. Er det ikke en dårlig slutning for en tekst fra Oplysningstiden?

Det kan diskuteres, om Erasmus er en opblæst og belærende idiot, som fortjener at blive straffet eller om han er en martyr for sandheden. Om slutningen er dårlig for en tekst fra oplysningstiden kan derfor diskuteres, da der er splittede meninger om hvorvidt slutningen er selvforskyldt eller om er han er en slags helt.

Lige meget hvad kan vi dog blive enige om, at stykkets slutning stritter imod oplysningstidens værdier om, at mennesker er styret af deres fornuft og ikke af Gud, deres drifter eller deres følelser. Stykket slutter nemlig med, at overtroen sejrer over fornuften.