# data[].attributes.body
-------------------------------------------------------------------------------Centre-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

# data[].attributes.headline
Partits polítics representats actualment 

# data[].attributes.subject
Partits polítics representats actualment 

# data[].attributes.body
Votació ordinària, que tradicionalment es feia aixecant-se en primer lloc els diputats que estaven a favor de la proposta, després els que hi estaven en contra i finalment els que s’abstenien. Ara es fa electrònicament: cada diputat o diputada prem el botó que correspon al sentit del seu vot i el sistema electrònic computa els vots emesos i expressa els resultats en dues pantalles situades a la vista de tots els assistents a la sessió.

Votació pública per crida, que és un procediment solemne que s’empra per a adoptar decisions solemnes o rellevants. Per sorteig es treu el nom del diputat o diputada que serà cridat primer, i els altres ho seran successivament per ordre alfabètic; cada un dels cridats respon “sí” o “no” o declara que s’absté.

Votació secreta, que es pot fer per paperetes o pel sistema electrònic, en el cas d’elecció de persones, que és el més freqüent, i per boles, quan es qualifica la conducta de les persones; la bola blanca vol dir que s’aprova, la negra significa que es rebutja.

# data[].attributes.body
Perquè el Parlament pugui prendre vàlidament una decisió cal que es trobi reunit d’acord amb el que estableix el Reglament i amb l’assistència de la majoria absoluta dels seus membres. S’entén per majoria absoluta el primer nombre enter que resulta de dividir el nombre total de membres del Parlament per dos; actualment la majoria absoluta és de seixanta-vuit diputats. El quòrum de decisió ordinari és el de la majoria simple. Majoria simple vol dir que en les votacions els vots positius superen els negatius, sense comptar les abstencions, els vots en blanc i els nuls.

# data[].attributes.body
El Parlament de Catalunya pren les decisions després d’un seguit de debats, en els quals poden demanar la paraula i intervenir tant els qui estan a favor d’una posició determinada com els qui en mantenen una de contrària. En els afers de relleu especial, tots els grups parlamentaris poden fixar la seva posició o explicar el seu vot. Els temps són amplis per a les qüestions més generals i globals ¿de quinze a vint minuts¿ i molt reduïts ¿tres minuts¿ en els assumptes més concrets i específics.

# data[].attributes.body
Eleccions celebrades el 21 de desembre de 2017. Sobre un cens de 5.510.853 persones, va haver-hi una participació del 81,94%:

C's: 36 escons (25,37%)

Junts per Catalunya: 34 escons (21,66%)
Independents: 20 escons
Partit Demòcrata Europeu Català: 14 escons

ERC-CatSí: 32 escons (21,39%)
Esquerra Republicana de Catalunya: 26 escons
Independents: 4 escons
Demòcrates de Catalunya: 2 escons

PSC-Units: 17 escons (13,88%)
Partit dels Socialistes de Catalunya: 15 escons
Units per Avançar: 1 escó
Independents: 1 escó

Catalunya en Comú-Podem: 8 escons (7,45%)
Catalunya en Comú: 5 escons
Iniciativa per Catalunya Verds: 2 escons
Esquerra Unida i Alternativa: 1 escó
Barcelona en Comú: 1 escó
Sobiranistes: 1 escó
Podem: 3 escons

CUP: 4 escons (4,45%)

PP: 4 escons (4,24%)

Total: 135 escons

# data[].attributes.body
La seva composició ha de ser d'entre 100 i 150 diputats, actualment està format per 135 diputats, que s'elegeixen per sufragi universal. Les seves sessions són dutes a terme al Palau del Parlament al parc de la Ciutadella de Barcelona.

# data[].attributes.body
El Parlament també participa en l'activitat dels òrgans centrals de l’Estat. Correspon al Parlament la designació dels senados que han de representar la Generalitat en el Senat, que la Constitució configura com a cambra de representación de les nacionalitats i les regions que integren l’Estat.

El Parlament té dret d’iniciativa legislativa davant el Congrés dels Diputats: pot presentar-hi proposicions que donin lloc al naixement de lleis.

# data[].attributes.body
El Parlament elegeix el president de la Generalitat. També elegeix els senadors que representen la Generalitat a les Corts Generals i la totalitat o una part dels membres de les institucions  de la Generalitat i d’altres organismes, principalment quan han de reflectir el pluralisme social i polític

# data[].attributes.headline
De creació, control i impuls de l'acció política i de govern  

# data[].attributes.subject
De creació, control i impuls de l'acció política i de govern  

# data[].attributes.body
El Parlament crea i manté el Govern; elegeix entre els diputats la persona que ha d'exercir la Presidència de la Generalitat, la qual cosa comporta alhora l’aprovació del programa del govern exposat.

Aquest funció de creació es converteix en funció de control, ja que el president i el Govern són políticament responsables davant del Parlament. En tots dos casos el parlament esperona i impulsa l’acció política i de govern orientant i estimulant el Govern i els seus departaments i encomanant-los actuacions

# data[].attributes.body
Cada any el Parlament aprova els pressupostos: debat i acorda la manera com es distribueixen els diners públics recaptats mitjançant els impostos per tal d'atendre les diverses necessitats i polítiques públiques.
El debat de pressupostos és un dels més importants de cada any perquè comporta concretar i portar a terme el programa de govern per a l'any següent

# data[].attributes.body
El Parlament té la capcitat d'elaborar i aprovar lleis sobre les matèries que l'Estatut d'autonomia, d'acord amb la Consitució, estableix com a exclusives de la Generalitat, i també respecte a les matèries compartides amb l'Estat.

# data[].attributes.body
És una de les institucions que formen la Generalitat de Catalunya, juntament amb la Presidència de la Generalitat de Catalunya, el Consell Executiu o Govern, el Consell de Garanties Estatutàries, el Síndic de Greuges, la Sindicatura de Comptes i el Consell de l'Audiovisual de Catalunya.

# data[].attributes.body
El Parlament de Catalunya és l'òrgan legislatiu de la Generalitat de Catalunya.

# data[].attributes.body
Aprova lleis sobre matèries que l'Estatut estableix com a exclusives de la Generalitat de Catalunya i també sobre les matèries compartides amb l'Estat.

Aprova els pressupostos del Govern de la Generalitat de Catalunya.

Controla l'acció del Govern: El Parlament té el poder d'aprovar o fer caure el Govern, i al llarg de la legislatura té una funció de control atès que el Govern i el seu President són políticament responsables davant del parlament. També té competències de control dels organismes dependents del Govern i les empreses públiques.

Elegeix el President de la Generalitat

Elegeix i nomena el Síndic de Greuges

Elegeix vuit senadors que representaran Catalunya al Senat d'Espanya.