# data[].attributes.body
1. līmenis - bērns atveido paraugā redzamo vārdu.

2. līmenis - bērns ievieto iztrūkstošos burtus un ar pedagoga atbalstu vai patstāvīgi izlasa vārdu.

3. līmenis - bērns patstāvīgi saliek vārdu un izlasa.

Sanita Štrāla

# data[].attributes.body
Stāstītprasme. Tēma - ziedošie krūmi.

1.līmenis - skolotāja tekstu izlasa priekšā un bērns uzzīmē un izstāsta stāsta turpinājumu.

2.līmenis - bērns pats izlasa un uzzīmē,izstāsta stāsta turpinājumu.

3.līmenis - bērns pats izlasa un uzraksta stāsta turpinājumu, pastāsta uzrakstīto.

# data[].attributes.body
Lasītprasme.

1.līmenis - izlasa vārdu ar lielajiem drukātajiem burtiem un aplūko kartītes otrā pusē attēlu.

2.līmenis - izlasa vārdu ar mazajiem iespiedburtiem un sameklē atbilstošo attēlu.

3.līmenis - izlasa teikumu un pievieno atbilstošo attēlu.

# data[].attributes.body
1.Iepazīties ar publicētajiem materiāliem un citu pedagogu publicētajām idejām.

2. Publicēt vienu individualizācijas, difrenciācijas vai personalizācijas piemēru (attēls, uzdevumu apraksts, pieredzes apraksts....).

# data[].attributes.body
1. Līmenis - bērns pēc dotā parauga veido identisku ģeometrisko rindu.

# data[].attributes.body
2. Līmenis - bērns veido ģeometrisko rindu, pēc krāsas un figūru formām nosaucot figūras un to krāsas.

# data[].attributes.body
3. Līmenis - bērns patstāvīgi veido ģeometrisko rindu, pēc sava parauga un nosauc figūru nosaukumus.

# data[].attributes.body
Aiva Leitāne

# data[].attributes.body
Aivas Leitānes prezentācija

# data[].attributes.body
Valoda. Burtu nostiprināšana. Nosaukt vārdu, kas sākas ar skaņu. TNP "Spārni", grupa "Zemenīte" (56. un 58. programmas bērni)

# data[].attributes.body
Valoda.Lasītprasmju apguve, vārdu veidošana. TNP "Spārni", grupa "Zemenīte" (56. un 58. programmas bērni)

# data[].attributes.body
Daba. Iepazīstināšana ar putniem. Kustību un uzmanības rotaļa. TNP "Spārni", grupa "Zemenīte" (56. un 58. programmas bērni)

# data[].attributes.body
TNP "Spārni" pirmsskola

# data[].attributes.body
TNP "Spārni" pirmsskola

# data[].attributes.body
Diferenciācija pirmsskolā, Skola2030

# data[].attributes.attachment_link.title
Diferenciācija – liels vārds maziem bērniem

# data[].attributes.attachment_link.description
Kā izskatās mācību diferenciācija pirmsskolas ikdienā? Pats vārds ‘diferenciācija’ šķiet liels un sarežģīts, varbūt pat mazliet biedējošs pirmsskolas skolotājam, jo parasti to saistām ar mācībām skolā. Patiesībā pirmsskolā mācību diferenciācija ir tikpat svarīga kā skolā. Ja saprotam, ka grupā bērni nav visi vienādi kā lelles uz konveijera lentes un gribam veicināt katra bērna izaugsmi, nav citas izvēles kā atbilstoši pielāgot, tātad, diferencēt mācības.

# data[].attributes.headline
Līga Zariņa, paldies izlasīju, bija ļoti interesanti lasīt un uzzināt daudzas lietas. 

# data[].attributes.subject
Līga Zariņa, paldies izlasīju, bija ļoti interesanti lasīt un uzzināt daudzas lietas. 

# data[].attributes.body
Aivas Leitānes prezentācija

# data[].attributes.body
Ozolnieku novada pirmsskolas izglītības iestāde (PII) “Saulīte” pieredzes stāsts par to, kā tiek organizēts mācību process.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mainot pieeju un redzējumu par bērnudārzā pavadītu dienu un bērnu kā rosīgu un priecīgu cilvēku, kuram, dodoties mājās, ir daudz interesanta stāstāma vecākiem, tās vairs nav atsevišķas nodarbības, kuru rezultātā ģērbtuvē pie sienas redzami bērnu darbi - apsnigušas eglītes vai sniegavīri uz zila fona, stipri līdzīgi kā brāļi. Tā vairs nav diena, kad bērna radošais gars var izpausties, vien spēlējoties rotaļu stūrī. Tā ir aizraujošām darbībām, kas vienmērīgi pāriet cita citā, un pārsteidzošiem un interesantiem atklājumiem piepildīta diena, kad valoda vairs nedzīvo tikai dzimtās valodas nodarbības rāmī, kad dabaszinātnes palīdz sajust un piedzīvot pasauli, kurā mītam mēs visi.

Izglītības satura pilnveides mērķis, kā zināms, ir mainīt pieeju no saturcentrētas uz bērncentrētu, respektējot to, ka pasauli, kurā dzīvos šodienas pirmsskolnieks, īsti nevar ne paredzēt, ne priekšstatīt, taču mēs varam attīstīt pratības, tikumus, dot vērtības, kas bērnam ļaus dzīvot, strādāt un turpināt izglītoties visu mūžu. Tāpēc ir svarīgi izglītības procesu veidot tā, lai koptu vispārcilvēciskās vērtības un uzturētu interesi par pasauli, dzīvi un cilvēkiem.

Ozolnieku novada PII "Saulīte"

Pirmsskolas izglītības iestādē "Saulīte" ir 170 audzēkņu vecumā no 1,5 līdz 7 gadiem un 8 pirmsskolas izglītības grupas. Tā īsteno Pirmsskolas izglītības programmu un Pirmsskolas izglītības mazākumtautību programmu, kā arī 6 speciālās izglītības programmas, - trīs no tām ir mazākumtautību. Iestāde ir viena no Zemgales reģiona aprobācijas pirmsskolām (jeb pilotskolām).

Divas skolotājas

"Atskatoties uz divu gadu darbu, aprobējot kompetenču pieeju un saturu, kā ļoti veiksmīgu vērtējam to, ka grupā vienlaikus strādā divi pirmsskolas skolotāji un skolotāju palīgs," stāsta Inese Jumīte. (Vidējais apmeklējums pirmsskolas grupā ir 22 bērni.) Šāda komanda palīdz nodrošināt atbalstu bērna pašvadītai darbībai, un jāpiebilst, ka viena pirmsskolas skolotāja slodze Ozolnieku novadā ir 40 stundas. "Šādā veidā nodrošinām iespēju bērniem darboties nelielās apakšgrupās ar maksimālu individuālu pieeju, iespēju strādāt iekļaujoši. Skolotājiem ir arī jāseko līdzi aktivitātēm, saglabājot līdzsvaru - 20 % skolotāja iniciatīvas, 80 % - bērna. Pedagoģiskajā procesā skolotājiem palīdz skolotāja palīgs, kas vajadzības gadījumā nodrošinās atbalstu bērniem, kuri lēnāk ģērbjas, lai dotos ārā, vai palūko, kā darbojas kāda no apakšgrupām vai kā bērniem veicas individuālās nodarbēs. Tas ļauj atbalstīt, bet nesteidzināt," stāsta vadītāja.

Citāda plānošana

Bērnu darbība vairs nav saraustīta atsevišķās nodarbībās ar aktīvo laiku pēc brokastīm. Vairs nav situācijas, ka viena skolotāja māca matemātiku, bet cita - valodu. Bērnu darbība netiek pārtraukta ar tādām piezīmēm kā "Pabeigsi vēlāk!", un bērnam tiek piedāvāta iespēja aktīvi un jēgpilni darboties visu dienu.

"Esam mainījušas sava darba plānošanu, akcentējot visu izglītības iestādē strādājošo sadarbību. Jauninājums ir arī tas, ka temata ietvaros plānojam aktivitātes mēnesim vai pat diviem atkarībā no tā, cik šī tēma ir aktuāla bērniem, cik pamatīgi bērni aizraujas, lai izpētītu, izspēlētos un nonāktu pie atziņām.

Pedagoģiskā darba plānošanā no skolotāju dienasgrāmatas esam pārgājuši uz tādu piedāvāto mācību procesa plāna formu - domu karti,[1]" stāsta vadītāja. "Pirmsskolas skolotājas plāno sasniedzamos rezultātus visās jomās mēnesim."

Plānojot ikdienas darbu, skolotāji pieturas pie svarīgākajiem integrēta pedagoģiskā procesa uzdevumiem:

sekmēt harmonisku bērna personības attīstību, veidot pozitīvu attieksmi pret sevi, līdzcilvēkiem un apkārtējo vidi;

rosināt bērnu iepazīt tuvākās apkārtnes dabas un sociālo vidi saistībā ar sevi;

rosināt bērnu gan patstāvīgam darbam, gan kopdarbam;

attīstīt bērna pašiniciatīvu un patstāvību;

atbalstīt bērna pētniecības un radošo darbību.

Mācīšanās process tiek organizēts tā, ka bērns pats var izvēlēties, ko šajā dienā darīs, ko gribēs iemācīties. Skolotāja palīdz tiem bērniem, kuriem tas ir nepieciešams. Bērni darbojoties izveido apakšgrupas, un skolotājas netieši vada darbu visā grupā. Katrai apakšgrupai tiek piedāvāti vairāki veicamie uzdevumi. Katra jauna darbība izriet no iepriekšējās. "Esam pamanījuši, ka mainās bērnu mācīšanās motivācija: bērni mācās ar prieku, ar interesi," vadītāja uzsver.

"Jautājumā par lasītmācīšanu kopīgi esam nonākuši pie redzējuma, ka svarīgākais ir pieaugušajiem saprast, ka lasīšana nesākas, kolīdz bērns sasniedz 5-6 gadu vecumu un strādājot tikai ar darba burtnīcu un grāmatu," viņa stāsta. "Lai bērns varētu apgūt jaunas zināšanas, arī lasīt un rakstīt prasmi, ir nepieciešami vairāki priekšnosacījumi: valodas attīstība, domāšanas attīstība un dažādu psihisko procesu attīstība - uztveres spējas, analīzes un sintēzes prasmes, klasifikācijas spējas, spēja integrēt kopā vairākas lietas, tīšā uzmanība un atmiņas apjoms.

Ja skolotāja veiksmīgi nodrošinās lasītprasmes aizmetņu attīstību agrīnajā vecumā, tad vēlāk bērns turpat izglītības iestādē, grupā, uz ielas pamazām sāks lasīt informāciju no reālās dzīves un ikdienas vides. Mūsu galvenais uzdevums ir pakārtot vidi, lai jau agrīnajā vecumā sāktu attīstīties lasīšanas uzvedība. Tādu, piemēram, bieži varam vērot ikdienas situācijās, kad bērns it kā "lasa pasaku" no grāmatas, kura ir ar "kājām gaisā", - tādējādi viņš imitē lasīšanu."

Sports, mūzika un medmāsa

Sports, kas vienmēr ir saistījies ar jēdzienu "sacensība'', šajā izglītības iestādē tagad ir ieguvis citu nozīmi. Sporta skolotājs ikdienā organizē dažādas fiziskās aktivitātes. Reizi nedēļā visa grupa darbojas sporta zālē vai ārā, bet pārējās dienas daļa bērnu nodarbojas kopā ar sporta skolotāju, savukārt daļa mierīgi turpina vai pabeidz iesāktos darbus grupā. Līdzīgi strādā arī mūzikas skolotājs.

Savukārt iestādes medicīnas māsa kopā ar bērniem veic dažādus eksperimentus, skatās, analizē īsfilmas un spriež par dažādām ikdienas situācijām un palīdz radīt priekšstatu par veselīgu dzīvesveidu. Pētot tēmu par pārtikas produktiem cilvēka uzturā, medmāsa bija pievērsusi uzmanību cukura nozīmei un daudzumam ikdienas uzturā. Piemēram, salīdzinot tā daudzumu sulā un "Coca-cola" dzērienā. Dzērienu attēliem līdzās bija piestiprināti maisiņi ar to cukura daudzumu, kas ir katra dzēriena sastāvā. Bērni sprieda, ka ģimenes locekļi, iespējams, nezina šo informāciju un tā būtu jāpastāsta ģimenēs, lai ēšanas paradumi mainītos un kļūtu veselīgāki.

Ciemošanās citās grupās - jauna pieredze

Iestādē darbs tiek organizēts tā, lai bērniem būtu iespēja ciemoties citās grupās un tādējādi gūt pieredzi, tiekoties ar dažāda vecuma un tautību bērniem. Vecākie bērni izrāda iniciatīvu - sniedz atbalstu un palīdzību mazajiem (palīdz saģērbties, ejot ārā, darbojoties kopā, iemāca kaut ko jaunu, lasa grāmatas, dalās savā pieredzē). Bērniem ir iespēja izvēlēties grupu, kurā grib paciemoties, atstājot ziņojumu vecākiem, kurā grupiņā viņus gaidīs.

Dienas plāns

Ikdienā skolotāja kopā ar bērniem:

izvirza uzdevumus,

plāno secīgas darbības uzdevumu īstenošanai,

iekārto grupas vidi,

pēta, eksperimentē, risina problēmsituācijas,

sniedz atgriezenisko saiti katram bērnam,

kopā ar bērniem secina, vai plānoto izdevies sasniegt un kādas jaunas zināšanas iegūtas.

Āra vide mācību procesā

Ļoti bieži jau no paša rīta mācību process mērķtiecīgi sākas ārā, svaigā gaisā. Šajā iestādē āra vidē ir četri balkoni, kuros tiek piedāvāti materiāli un aktivitātes atbilstoši mācību jomām, un bērni var radoši darboties, eksperimentēt. Āra nodarbībās bērniem piedāvā, piemēram, eksperimentus, lai iepazītu vielu īpašības un agregātstāvokļus, piemēram, ar ūdeni, smiltīm, sniegu un ledu, kā arī pētniecības darbības ar dažādiem dabas materiāliem.

Darbības var būt gan pētniecības, lai iepazītu materiālus ar visām maņām, gan mākslinieciskas - tiek veidoti, piemēram, dekori telpu rotāšanai. Ārā bērni arī sapoš vidi atbilstoši sezonai, rūpējas par putniņiem un papildina barību putnu barotavās, baro un apkopj trusi, pavasarī gatavo putnu būrīšus no koka kopā ar iestādes darbinieku. Protams, neizpaliek arī kustību aktivitātes - skriešana, lēkšana, mešana, ķeršana.

Āra nodarbības notiek apakšgrupās. Ikdienas mācību process noris āra vidē arī ārpus iestādes teritorijas, piemēram, mežā vai rotaļlaukumā ārpus iestādes, lai viss jauni apgūstamais būtu ciešā sasaistē ar reālo dzīvi.

Sadarbība ar vecākiem

Lai sadarbība būtu efektīva, tai jābūt regulārai un uzticības pilnās attiecībās no abām pusēm. Tas nozīmē gan saziņu (tostarp e-pastā, WhatsApp grupās), gan ikdienas tikšanās reizes un individuālas sarunas, gan organizētus pasākumus - vecāku sapulces un citus pasākumus.

Vecākiem ir iespējams tikties ar iestādē strādājošajiem atbalsta speciālistiem - logopēdu, psihologu un speciālo pedagogu. Tāpat viņiem ir iespēja arī piedalīties grupā un iestādē rīkotajās darbnīcās, semināros, dažādos svētkos, darboties kopā ar saviem bērniem.

"Aicinām organizēt un aktīvi iesaistīties ekskursijās un izbraukumos visai ģimenei un kopā ar citām ģimenēm. Tas ļauj labāk iepazīt bērnu grupas biedru ģimenes, sadraudzēties. Dalāmies pieredzē, kurus objektus ir vērts apmeklēt kopā ar bērniem," stāsta vadītāja. "Divas reizes mācību gadā tiek rīkotas individuālās sarunas ar bērnu vecākiem par bērna izaugsmi konkrētajā laika periodā. Tajās piedalās bērns, vecāki un skolotājas.

Vecāki iepazīstas ar bērna darbu izlasi - portfolio, kas raksturo izaugsmes dinamiku, stiprās puses, sasniegumus, skolotājas atbild uz vecākus interesējošiem jautājumiem. Sadarbībā ar bērnu vecākiem iestādes teritorijā ir uzbūvēta siltumnīca, kurā bērni strādā ar patiesu ieinteresētību.

Svētku svinēšana

Uz jautājumu, vai izmaiņas ir skārušas arī svētku svinēšanas tradīcijas, "Saulītes" vadītāja atbild: "Jā, organizējot svētku pasākumus, no bērniem vairs netiek prasīts, lai visi stāvētu rindiņā, skaitītu dzejoļus un atdziedātu pirmsskolas vecumam paredzēto dziesmu repertuāru. Esam pilnīgi atteikušies no līdzšinējās pieredzes, kad svētkus organizējām kā izrādi vecākiem. Tas radīja milzum daudz stresa situāciju gan bērniem, gan skolotājiem, gan vecākiem. Tas tika uztverts kā vērtējums, un neizbēgama bija arī salīdzināšana. Nu tas ir pagātnē. Tagad mēs priecājamies par procesu un nesteidzoties to izbaudām - svētkus bērni svin kopā ar vecākiem. Svētki nu ir katra bērna pieredzes kulminācija, un mēs visi ejam kopā un priecājamies par to, ko katrs esam iemācījušies."

Turklāt mūzikas nodarbība mūsu skolotāju redzējumā ir ieguvusi pilnīgi citu nozīmi - bērni, īpaši jaunākajā vecumā, jūtas droši, priecājas par iespēju dziedāt, iet rotaļās kopā ar vecākiem. Kopā ar vecākiem tiek gatavotas, piemēram, maskas, ko vilkt svētkos, vai bundziņas, ko bērni spēlēs svētkos.

Vecāki ir aktīvi līdzdalībnieki:

svētku sagatavošanas posmā (dekorāciju, masku gatavošana utt. kopā ar bērniem),

kopā izgatavo vienkāršus mūzikas instrumentus,

piedalās svētku orķestra izveidošanā un saspēlē,

dzied visiem zināmas dziesmas kopā ar bērniem,

iet kopīgās rotaļās un improvizētās dejās.

"Gatavojoties Latvijas dzimšanas dienas pasākumam, visi iestādes darbinieki kopā ar bērniem gatavoja svētku torti. To kopīgi ar bērnu vecākiem baudījām svinīgā pēcpusdienā, iestādes pagalmā dziedot dziesmas, ejot rotaļās un izliekot svecītes latvju rakstu ornamentos," pastāstīja vadītāja.

[1] Domu karte ir informācijas organizēšanas metode - tīklveida zīmējums informācijas sakārtošanai, kurā tiek izmantoti atslēgvārdi un atmiņu rosinoši vārdi un attēli. Par to vairāk var lasīt metodes teorētiķa Tonija Bazena grāmatā "Kas ir domu karte?" (Rīga, 2008).

# data[].attributes.attachment_link.description
To 25 pilotpirmsskolu vidū, kas jau izmēģina un īsteno pārmaiņas bērnudārznieku dzīvē saskaņā ar vadlīnijām, kas visā Latvijā stāsies spēkā šoruden, ir Ozolnieku novada pirmsskolas izglītības iestāde (PII) “Saulīte”.

# data[].attributes.body
Iespējamās misijas izdots ceļvedis skolēniem, skolotājiem un vecākiem

# data[].attributes.body
1. Iepazīties ar metodiskajiem ieteikumiem un diagnosticēšanas materiālu.

2. Atbildēt uz jautājumu, atbildi rakstīt kā komentāru.

# data[].attributes.body
Ieguvumi, kurus izmantošu turpmākajā individuālo izglītības plānu plānošanas un korekcijas darbā (norādīt vārdu un uzvārdu aiz ieraksta).

# data[].attributes.headline
2. modulis. Prezentācija "Individuālo izglītības plānu paraugi" 19.03.2024.

# data[].attributes.subject
2. modulis. Prezentācija "Individuālo izglītības plānu paraugi" 19.03.2024.

# data[].attributes.headline
Metodiskie ieteikumi individuālo plānu sastādīšanai, VISC, 2022

# data[].attributes.subject
Metodiskie ieteikumi individuālo plānu sastādīšanai, VISC, 2022

# data[].attributes.body
Iepazīties ar video, vebināriem un materiāliem atbilstoši interesēm un vajadzībām.

# data[].attributes.body
2024.gada 16.februāris

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2024. gada 16. februārī plkst. 14.00 notika Valsts izglītības satura centra Iekļaujošās un speciālās izglītības nodaļas un Ventspils pirmsskolas izglītības iestādes "Varavīksne" organizētais tiešsaistes seminārs "Vienoti atbalsta principi pirmsskolas izglītības iestādē - veidi, resursi, vide".
pirmsskolas "Varavīksne" vadītāja Kristīne Boitmane iepazīstināja ar izglītības iestādes darbību iekļaujošās izglītības jomā un pastāstīja par atbalsta sniegšanu bērniem ar dažādām izglītošanas vajadzībām. Tāpat K. Boitmane dalījās pieredzē par nepieciešamo atbalsta sniegšanu mazākumtautību bērniem un iespējamiem sadarbības principiem ar sākumskolas skolotājiem un vecākiem.

Pirmsskolas "Varavīksne" vadītājas vietniece izglītības jomā, speciālās izglītības skolotāja, logopēde Linda Vašuka pastāstīja par individuālajiem izglītības programmas apguves plāniem un labās prakses piemēriem individuālā atbalsta nodrošināšanā.

Aicinām semināru noskatīties skolotājus, atbalsta speciālistus, vecākus, interesentus. Tiešsaistes semināra noslēgumā lektores atbildēja uz uzdotajiem jautājumiem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aicinām noskatīties tiešsaistes semināru "Vienoti atbalsta principi pirmsskolas izglītības iestādē - veidi, resursi, vide"

# data[].attributes.attachment_link.description
2024. gada 16. februārī plkst. 14.00 notika Valsts izglītības satura centra Iekļaujošās un speciālās izglītības nodaļas un Ventspils pirmsskolas izglītības...

# data[].attributes.body
VISC, 2023

# data[].attributes.headline
1. modulis. Nodarbība grupiņā "Zemenīte" (15 min)

# data[].attributes.subject
1. modulis. Nodarbība grupiņā "Zemenīte" (15 min)

# data[].attributes.body
Piedalās logopēds

# data[].attributes.attachment_link.title
Atbalsta iespējas pirmsskolas vecuma bērniem ar komunikācijas traucējumiem

# data[].attributes.attachment_link.description
15. februārī Valsts izglītības satura centra Iekļaujošās un speciālās izglītības nodaļa sadarbībā ar Liepājas Līvupes pamatskolu - attīstības centru organizēja…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valsts izglītības satura centra Speciālās izglītības nodaļa sadarbībā ar Daugavpils pilsētas 32. pirmsskolas izglītības iestādi šī gada 27. aprīlī plkst.13.30 organizē tiešsaistes semināru

"Pozitīvas komunikācijas veicināšana bērnu ar speciālām vajadzībām iekļaušanā pirmsskolā"

Tiešsaistes seminārā būs iespēja iepazīties ar pirmsskolas iestādes darbības virzieniem, daudzveidīgo pieredzi agrīna atbalsta sniegšanā un to pozitīvo ietekmi bērnu attīstībā.

Daugavpils pilsētas 32. pirmsskolas izglītības iestādes vadītāja Mārīte Grigorjeva un vadītājas vietniece izglītības jomā Kristīne Volodko-Mitina pastāstīs, kā iestādē strādājošie pedagogi un atbalsta speciālisti ir sākuši strādāt iekļaujošas izglītības jomā. Kolēģes dalīsies pieredzē par izglītojamo speciālo vajadzību izvērtēšanas metodikas izmantošanu, rīcības soļiem, iespējamām grūtībām. Pirmsskolas izglītības iestādes skolotājas aktualizēs darba daudzveidīgās metodes un paņēmienus, to nozīmi un praktisko pielietojumu darbā ar bērniem, kuriem ir noteiktas speciālās vajadzības, grūtības uzvedībā, komunikācijas veidošanā un saziņā.

Aicinām seminārā piedalīties pirmsskolu skolotājus, atbalsta speciālistus, vecākus, interesentus. Semināra noslēgumā lektores atbildēs uz uzdotajiem jautājumiem.

Tiešsaistes semināru var noskatīties Valsts izglītības satura centra Facebook profilā.

Daugavpils 32. pirmsskolas izglītības iestādes sagatavotā prezentācija

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiešsaistes seminārs: "Pozitīvas komunikācijas veicināšana bērnu ar speciālām vajadzībām iekļaušanā pirmsskolā"

# data[].attributes.attachment_link.description
Valsts izglītības satura centra Speciālās izglītības nodaļa sadarbībā ar Daugavpils pilsētas 32. pirmsskolas izglītības iestādi šī gada 27. aprīlī plkst.13.30...

# data[].attributes.headline
Vebinārs pirmsskolas pedagogiem "Jūtos labi, lai mācītos" (59 minūtes)

# data[].attributes.subject
Vebinārs pirmsskolas pedagogiem "Jūtos labi, lai mācītos" (59 minūtes)

# data[].attributes.body
Sociāli emocionālā mācīšanās pirmsskolā. Kā radīt tādu vidi, kurā bērns jūtas labi un droši, lai mācītos, un kā skolotājam palīdzēt regulēt bērna emocijas?

# data[].attributes.attachment_link.title
Jūtos labi, lai mācītos! | Vebinārs pirmsskolas skolotājiem

# data[].attributes.headline
1. modulis. Rīta aplis grupiņā "Zemenīte"

# data[].attributes.subject
1. modulis. Rīta aplis grupiņā "Zemenīte"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Iestādes vērtības un filozofija

Sākotnēji, no iestādes dibināšanas 1982. gadā, Jelgavas PII "Kamolītis" ir bijusi iestāde ar 3 speciālajām grupām bērniem ar valodas traucējumiem (1. att.). 2002. gadā iestādes vadības komanda sadarbībā ar grupu skolotājiem un logopēdiem nolēma saglabāt vienu speciālo grupu bērniem ar valodas traucējumiem, kuri ir diagnosticēti un kuriem ir piešķirts pedagoģiski medicīniskās komisijas atzinums. Ar šiem bērniem regulāri un intensīvi strādāja viens logopēds - ar katru bērnu 2-3 reizes nedēļā. Bērni ar vieglākiem valodas traucējumiem tika iekļauti vienaudžu grupās un saņēma logopēda atbalstu reizi nedēļā. 2003. gadā ar pašvaldības ieteikumu un atbalstu visās pašvaldības pirmsskolas izglītības iestādēs, arī mūsu, darbību uzsāka psihologs. Analizējot bērnu sasniegumus un attīstības dinamiku, secinājām, ka daļai bērnu valodas traucējums ir noturīgs, grūti padodas valodas korekcijai. Sapratām, ka valodas traucējums ir viena no jauktu attīstības traucējumu pazīmēm. Pāris mūsu iestādes skolotāju ieinteresējās par speciālo pedagoģiju un devās mācīties. 2005. gadā licencējām izglītības programmu bērniem ar jauktiem attīstības traucējumiem, savukārt 2012. gadā reorganizējām speciālo grupu. Priecājamies, ka tieši grupas skolotāji bija tie, kas pamanīja trūkumus bērnu vispusīgai attīstībai:

90 % bērnu grupā ir zēni, līdz ar to nepilnīgi tiek apgūtas sociālās prasmes;

jaukta vecuma grupa (no 3 līdz 7 gadiem), ne vienmēr bērnu atdarināšanas prasmēm draudzīgā proporcijā;

iztrūkst vienaudžu pozitīva, pareizas valodas un mācīšanās parauga;

apmēram pusei bērnu ir jaukti attīstības traucējumi (t. sk. autiskā spektra iezīmes, Dauna sindroms, vājdzirdība, viegls garīgās attīstības traucējums).

Visus bērnus ar speciālajām vajadzībām iekļaut vienaudžu grupās nebūt nebija viegls vienas dienas lēmums. Tas bija kopīgs mācīšanās process. Ar ko sākām? Ar vērtībām... manām, tavām, grupas, iestādes. Spilgti atceros, ka pēc darbsemināriem par kopīgajām vērtībām jutāmies vienotas, vienlīdzīgas, tiešām viena komanda. Pēc kopīgās mācīšanās pieredzes secinājām, ka

iekļaujoša izglītība,

humānpedagoģija,

demokrātija ir vērtības, kas veidos iestādes darbības filozofiju.

Sāc ar sevi, pieaugušais!

Uzsākot līdzdalību kompetenču pieejas aprobācijā, nezaudējām savas iestādes vērtības - tās bija, ir un būs arī turpmāk mūsu darbības stūrakmens. Mācoties kopā ar citām Latvijas pirmsskolas iestāžu skolotāju komandām un lēnām apgūto ieviešot praksē, nonācām pie, mūsuprāt, būtiska secinājuma - ja mēs vēlamies mācīt bērniem tikumus, dzīves prasmes un attīstīt vērtībās balstītus ieradumus, mums jāsāk pašām ar sevi! Ir jāuzdod pašām sev neērtie jautājumi. Kā es sadarbojos ar saviem kolēģiem? Vai man ir tolerance pret atšķirīgo bērnu un pieaugušo? Vai es protu atzīt savas kļūdas un mācīties no tām?

Sapratām, ka pieaugušajiem:

jāmainās pašiem, lai kļūtu par paraugu citiem pieaugušajiem un bērniem;

jāvienojas par kopīgām vērtībām, kurām tic un uz ko tiecas;

nepārtraukti jāveic savas rīcības pašvērtējums, jātiecas uz personības pilnveidi;

jāraugās uz savām kļūdām kā uz iespēju mācīties;

jābūt atvērtiem, atklātiem;

jāciena sevi, citi un apkārtējā pasaule;

jāsaredz, jāparāda un jārada bērnam drošība, ka pasaulē ir daudz laba, skaista un interesanta.

Komandas darbs un visu līdzdalība

Manas iestādes vadības komanda saka: "Atbalsts personālam ir labi izveidots komandas darbs un visu līdzdalība". Lai veicinātu sadarbību komandā, izpratni un kopīgu darbošanos, balstoties uz kopīgi pieņemtajām iestādes vērtībām, liela nozīme, mūsuprāt, ir mācīties kopā. Tādējādi jēdziens skola kā mācīšanās organizācija iegūst reālu un regulāru apveidu. Kā to panācām? Plānojām konkrētu laiku nedēļas ietvaros, kad mācāmies, plānojam vai izvērtējam (2. att.). Sapratām, ka jābūt pietiekami ilgam laikam, lai mēģinātu darīt vēl un vēl, un vēl, lai nesasteigtu un nekļūtu virspusīgas. Iesaistāmies visas, mācāmies palīdzēt, nekritizēt un pieņemt padomus. To taču gribam iemācīt arī saviem bērniem!

Kopīgās mācīšanās laikā esam nonākušas pie modeļa (3. att.), ko izmantojam visos gadījumos, kad kaut kas jāmaina, jāievieš vai ir jautājums, ko vadības komanda neuzskata par pareizu izlemt vienpersoniski. Kā uzsāksim procesu, kad bērni paši uzliek ēdienu? Kāda būs skolotāja un arī skolotāja palīga loma tajā? Kā sauksim bērnu darbošanās vietas grupās - centri, zonas, apakšgrupas, darbnīcas? Piekritīsiet, ir svarīgs visu viedoklis un katra līdzdalība lemšanā un ieviešanā. Tāpat kā bērnam - ja es esmu piedalījies, izteicis savu viedokli un pamatojis to, tad ir pavisam cita strādāšana un līdzatbildība!

Pedagoga loma bērna sasniegumu un attīstības izvērtēšanā

Lai sāktu runāt par iekļaušanu, ir svarīgi pamanīt ikvienu bērnu, kam nepieciešams atbalsts. Pirmais pamanītājs mūsu iestādē ir skolotājs. Bērns par savu emocionālo un mācīšanās diskomfortu signalizē ar savu ārēji novērojamo rīcību, t. i., uzvedību. Tieši šī iemesla dēļ bieži vien pirmie bērna attīstības vajadzības pamana arī vecāki. Kā pamanīt? Esam mērķtiecīgi pie tā strādājuši. Mana kā psihologa loma ir izglītot pirmsskolas skolotājus par bērna vecumposmam raksturīgo attīstību un pazīmēm, kas liecina par pretējo. Logopēdi un speciālie pedagogi regulāri sadarbojas ar grupu skolotājiem, lai runātu par bērna valodas un kognitīvo attīstību konkrētajā vecumposmā. Vairākas reizes esam kopā mācījušās artikulācijas aparāta un skaņu izrunas traucējumu novēršanas vingrinājumus. Esam kopīgi vienojušās, ka ikvienas grupas aplī (kādreiz saucām to par rīta apli, tagad pulcējamies vairākas reizes dienā, katrreiz ar citu uzdevumu) skolotāja iekļaus artikulācijas aparāta vingrinājumus. Jau sen esam sapratušas, ka bērna valodas attīstība tikai individuālajās nodarbībās pie logopēda vien būtiski neuzlabosies. Jāiesaistās grupas skolotājai un, protams, svarīga ir vecāku izpratne un atbalsts.

Kā mācījāmies pamanīt katru bērnu? Kāds, iespējams, ir ar mazāku izziņas interesi, vājāku iniciatīvu un gribu, grūtāk motivējams darbībai, ar īslaicīgāku uzmanības noturību, ierobežotām spējām, zemu pašvērtējumu. Mums, skolotājiem, ir svarīgi būt atvērtiem, zinošiem un redzīgiem, lai pamanītu bērnu, kurš ar savu rīcību pauž:

man te ir par skaļu,

es negribu,

es nevaru, man ir grūti,

man nesanāk,

es nezinu, ko darīt,

es nesaprotu,

es vēlos palikt viens.

Shēmā (4. att.) attēlota ikviena skolotāja darbošanās virzība - jau iepriekš pieminētā izpratne par bērna attīstības vajadzībām konkrētā vecumposmā. Esmu gandarīta par savu ieguldījumu, jo grupas skolotāji tiešām saredz ikvienu bērnu. Nākamais solis - par to arī kopīgi esam vienojušās - skolotājs uzrunā speciālistu un stāsta par pamanīto. Iespējams, ir nepieciešams vairāku speciālistu viedoklis, lai izprastu, kā veiksmīgāk bērnu atbalstīt izaugsmē. Tāpēc ļoti novērtēju regulārās speciālistu sanāksmes, kad pārrunājam, secinām un lemjam par tālāko rīcību. Šajā ceļā ļoti svarīga ir vecāka loma - izpratne, pieņemšana un rīcība, lai atbalstītu bērna attīstību. Iekļaujošas izglītības īstenošanas laikā esam pieredzējuši tik atšķirīgus vecāku viedokļus. Ir bijis jāsaskaras ar tiešu un pilnīgu noliegumu, pacietīgi jāgaida un regulāri jāatspoguļo bērna sasniegumi mācību procesā. Ir bijis tā, ka vecāks ir priecīgs un pateicīgs, ka arī skolotāji ir pamanījuši bērna attīstības vajadzības, par kurām viņam pašam ir aizdomas, bet nav bijis drosmes runāt.

Vai citi bērni ir ieguvēji?

Savas iekļaušanas pieredzes sākumā esam saskārušies ar vecāku viedokli "es negribu, ka mana bērna grupā ir tāds bērns, ka manam bērnam jāredz tādas izpausmes". Ir labi, ka tad jau bijām vienojušās par savas iestādes kopīgajām vērtībām, savas iestādes darbības filozofiju un misiju! Tikai tā ikviens no mums - skolotāja, speciālists, vadības komanda - var skaidrot vecākiem par katra bērna ieguvumiem.

Esam pārliecinātas par ikviena bērna ieguvumu - gan bērna ar speciālām vajadzībām, gan citu vienaudžu iegūto pieredzi:

mācās pieņemt atšķirīgos un nesmieties par citu neveiksmēm;

mācās saprast, ka ikviens cilvēks ir citāds un unikāls;

mācās savstarpēji saprasties, sadarboties dažādībā un jēgpilni palīdzēt;

mācās runāt un lietot apzinātas sadarbības frāzes, mācās klausīties citos;

mācās pagaidīt, mācās iecietību.

Ja tas izdodas (un mums izdodas!), esam drošas, ka tā ir mūsdienu izglītībā tik nepieciešamā vērtībaudzināšana. Tā bērnā veidojas attieksmes, dzīves prasmes, vērtībās un tikumos balstīti ieradumi.

Bērni un resursi

PII "Kamolītis" ir 11 grupas, šogad mācās pavisam 224 bērni. Iestādē darbojas viena 5 un 6 gadus vecu bērnu grupa, kuru apmeklē bērni no mazākumtautību ģimenēm. Tā tiek veidota, ņemot vērā:

izsvērtu vecāka viedokli, ka bērns uzsāks skolas gaitas mazākumtautību pamatizglītības programmā,

grupas skolotāju un speciālistu ieteikumus par bērna latviešu valodas apguvi un lietojumu, kā arī kognitīvo procesu attīstību.

Ar pedagoģiski medicīniskās komisijas atzinumiem šogad ir 42 bērni, no tiem:

bērni ar valodas traucējumiem (izglītības programmas kods 01015511 un 01015521),

bērni ar jauktiem attīstības traucējumiem (izglītības programmas kods 01015611 un 01015621).

Šajā mācību gadā ir 101 bērns, kurš saņem logopēda vai speciālā pedagoga atbalstu reizi nedēļā bez pedagoģiski medicīniskās komisijas atzinuma.

Mēs savā iestādē esam vienojušies, ka iekļaujošas izglītības koordinators ir vadītājas vietniece izglītības jomā. Informācijas apmaiņa notiek regulāri un visu speciālistu starpā, taču kopīgie lēmumi tiek pieņemti speciālistu sanāksmē, kuru vada vadītāja vietnieks. Bērnu ar individuālām attīstības vajadzībām mums ir daudz, tāpēc ir svarīga ikvienam skaidra darbības struktūra un pārskatāmība. Tā esam nonākuši līdz sistēmai individuālo nodarbību nodrošinājumam, aprēķinot 30 minūtes uz katru nodarbību.

Latviešu logopēds - 0,8 likmes, kas nodrošina intensīvās individuālās logopēda nodarbības 2, 3 reizes nedēļā bērniem programmā 01015511, to veic viens cilvēks.

Latviešu logopēds - 0,9 likmes, kas nodrošina logopēda atbalstu reizi nedēļā 5-6 gadīgajiem bērniem un jauno bērnu novērošanu un vecāku konsultēšanu. Sniedz atbalstu arī mazākumtautību bērniem un darbības laikā izvērtē, vai ir nepieciešams krievu logopēds. Ja tādu vajag, nodrošina arī intensīvās logopēda nodarbības 2 reizes nedēļā. Tie ir bērni, kas neiziet pedagoģiski medicīnisko komisiju. Šo darbu veic viens cilvēks.

Speciālais izglītības skolotājs - 1 likme, kas nodrošina intensīvās individuālās nodarbības 2 reizes nedēļā bērniem programmā 01015611 un 01015621. Nodrošina speciālā pedagoga atbalstu reizi nedēļā, bērniem, kas nav izgājuši pedagoģiski medicīnisko komisiju, bet ir vecāka parakstīta atļauja darbam ar bērnu. Speciālais pedagogs novēro jaunos bērnus un konsultē vecākus; to dara vairāki speciālisti.

Krievu logopēds - 0,35 likmes, kas nodrošina intensīvās individuālās logopēda nodarbības 2 reizes nedēļā bērniem programmā 01015521 un 01015621. Nodrošina logopēda atbalstu reizi nedēļā, novēro jaunos bērnus un konsultē vecākus; to dara viens speciālists.

Izglītības psihologs - 0,7 likmes, skolotāju un vecāku konsultēšana, skolotāja un bērnu akcijas - reakcijas vērojums pedagoģiskā procesā, izglītojošas vecāku sapulces, darbsemināri pirmsskolas skolotājām, bērnu gatavības skolai izvērtēšana - to veic viens speciālists.

Zinām, ka mūs gaida nākamie izaicinājumi. Viens no tiem - bilingvālās grupas reorganizācija. Protams, domāsim par atbalstu katram mazākumtautību bērnam, lai palīdzētu veiksmīgi apgūt mācību saturu latviešu valodā, sniegt atbalstu valodas un kognitīvo procesu attīstībā. Skaidrs, ka turpināsim pārskatīt paveikto savā iestādē, mācīties no kļūdām un mainīt, ja to prasīs konkrētā situācija. Taču esam pārliecinātas, ka iekļaujoša izglītība, tāpat kā humānpedagoģija un demokrātija, vienmēr būs mūsu iestādes darbības paceltais karogs.

Kā Jegavas pilsētas pašvaldība atbalsta bērnu iekļaušanu?
Stāsta Aiga Jankevica, PII "Kamolītis" izglītības psiholoģe:
"No 2010. līdz 2013. gadam mēs, Jelgavas pilsētas pedagoģiski medicīniskās komisijas locekļi, iesaistījāmies VISC īstenotā ES projektā "Izglītojamo ar funk cionāliem traucējumiem atbalsta sistēmas izveide". Projektā daudz mācījāmies, apguvām dažādas metodi kas, un Jelgavas pašvaldība bija ieinteresēta saglabāt projekta laikā izveidoto Iekļaujošas izglītības atbalsta centru. Latvijā projekta gaitā pavisam izveidoja astoņus šādus centrus, taču ne visur pašvaldības pēc projekta beigām atbalstīja šo centru turpmāko darbību. Pie mums centrs darbojas kopš 2014. gada, un es tajā strādāju pusslodzes darbu kā pirmsskolas psiholoģe.

Centra speciālisti ir daudz darījuši, lai Jelgavā ieviestu iekļaujošu izglītību, lai palīdzētu visiem bērnam, kuriem nepieciešams atbalsts mācību procesā. Ikviens jelgavnieks var vērsties pēc palīdzības Iekļaujošas izglītības atbalsta centrā, ja ir radušās kādas neskaidrības, ja māc bažas par sava bērna attīstību, lai kādā vecumā šis bērns būtu, piemēram, pusotru gadu vecs vai septītās klases skolēns.

Jelgavas pašvaldības pirmsskolas izglītības iestāžu lielākajā daļā ir licencētas programmas bērniem ar valodas traucējumiem. Pašvaldība atbalsta skolas gan pirmsskolas, gan pamatskolas posmā arī programmu licencēšanā, mums ikvienā skolā ir programma bērniem ar mācīšanās traucējumiem. Tas nozīmē, ka vecākiem nav jāizņem bērns no tās izglītības iestādes, kurā viņš uzsācis izglītoties, un jāiet uz citu skolu, lai bērns gūtu vajadzīgo atbalstu. Tas liecina par pašvaldības ļoti labu izpratni, kā atbalstīt ikviena bērna mācīšanos. Tādējādi es kā "Kamolīša" psiholoģe varu teikt, ka tie bērni no mūsu izglītības iestādes, kas aiziet uz pirmo klasi, jebkurā pilsētas skolā gūs vajadzīgo atbalstu, turklāt ne tikai sākumā, bet arī turpmākajā izglītības procesā."

Rakstu sagatavoja: Aiga Jankevica, PII "Kamolītis" izglītības psiholoģe. Paldies par atbalstu materiāla tapšanā iestādes vadītājai Anitai Bērziņai un vadītājas vietniecei izglītības jomā Mārai Teikai! Foto: Lauma Kalniņa

# data[].attributes.attachment_link.description
Par Jelgavas PII “Kamolītis” iekļaujošas izglītības pieredzi