# data[].attributes.body
Vana-Vene riik asustati 862.a kolme viikingist venna poolt. Esimene vürst oli Rjurik, alguses valitses ta ainult Põhja-Venemaad Novgorodis või Vana-Laadogas. Umbes 880.aasta paiku vallutas vürst Oleg Kiievi. Oleg tegi Kiievist riigi keskuse. Vallutati ja liideti ka lähedased rahvad Vana-Vene riigiga. Vana-Vene riik oli paljurahvusline riik. Rahvaid tuli igaltpoolt sisse, kas läbi kaubateede või üle mere. Kõikide keeled sulandusid üheks vene keeleks.

# data[].attributes.headline
Germaanlased on rahvas, kes elab Reini jõe ja Visla linna vahel kesk-euroopas. Germaanlaste all on palju teisi rahvaid nagu Goodid, Vandaalid, Burgundid jne kes on ka Germaanlastega seotud. Wikipedia.

# data[].attributes.subject
Germaanlased on rahvas, kes elab Reini jõe ja Visla linna vahel kesk-euroopas. Germaanlaste all on palju teisi rahvaid nagu Goodid, Vandaalid, Burgundid jne kes on ka Germaanlastega seotud. Wikipedia.

# data[].attributes.body
988.aastal võttis ametlikult ristiusu vastu suurvürst Vladimir Püha. Vladimir oli käskinud terve Kiievi elanikkonna ristida Dnepri jões. Tegelikkuses olid paljud selle vastu ja terve riigi ristimine võttis kaua aega.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi kõrgaeg oli Jaroslav Targa valitsusaeg (1019-1054). Jaroslav tugevdas vürsti jõudu, rajas kindlustusi, korrastas seadusi ja aitas kohalikku kultuuri.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik ei olnud ühtne tervik, vaid koosnes paljudest väiksematest osatest, mida valitsesid Rjuriki suguvõsa liikmed.
Need väiksed ´riigid´ sageli sõdisid omavahel ja vürsti võim oli ebakindel. 1169. aastal vallutas Vladimiri-Suzdali vürst Kiievi. Kiiev rüüstati ja lõplikult lagunes Vana-Vene riik mongolitele 13.sajandil.

# data[].attributes.body
Karl Suur oli Karolingide valitseja aastatel 768-814. Karl Suur oli Pippin Lühikese poeg. Teda on ka kutsutud Euroopa isaks, sest tema jätkas oma eelkäiajate sõjakat naabrite ründamise poliitikat. Karl Suure ajal suurenes Frangi riigi valdused rohkem kui teiste valitsejate ajal. Karl Suur sõdis paljudes kohtades üle euroopa sageli saades võite. Karl Suur krooniti keisriks aastal 800 Leo III Karli Püha Peetruse katedraalis Rooma Keisriks. Frangi riik oli väga suur, et seda oli raske valitseda. Riik jagati 250 krahvkonnaks, oma krahvidega ja mingite õigustega. Frangi riigil polnud ühte pealinna

# data[].attributes.body
Ka see impeerium lagunes, seekord aga aastal 987, kui viimane Frangi riigi osa muutub Prantsuse Kuningriigiks. Pärast Karl Suure surma Lagunes riik kaheks, Ida-, Lääne-Frangi riigiks ning ka keskriigiks nende vahel. Ida-Frangi riik muutub Saksa-Rooma keisririigiks aastal 962.

# data[].attributes.body
William Vallutaja oli Normandia hertsog, kes vallutas Londoni Inglise kuninga tapmisega ning kroonis ennast Inglismaa kuningaks ühindades Normandia ja Inglismaa. Ta muutis inglise keelt ning pani Inglismaa Normandia kätte pikaks ajaks.

# data[].attributes.body
Henry II oli esimene Normandia-Inglismaa riigi krahv, kes oli Inglismaalt. Normandiale lisandus Henry abikaasa Eleanori pärand- Akvitaania Hertsogiriik. Inglise kuningad muutusid võimsamateks juhtideks. Tema tegi anarhiast riigi korda.

# data[].attributes.body
John Maata oli Richard I Lõvisüdame noorem vend, kes kaotas suurema osa Inglismaa valdustest nagu Normandia ja Anjou.

# data[].attributes.body
Suur Vabaduskiri oli dokument, mis oli Johni vastu mässajate poolt tehtud. See piiras kuninga võimu, määras aadlike, vaimulike ja linnade õigused. See pani veel kirja selle, et kuningas saab karistada ainult läbi seaduste.

# data[].attributes.body
Henry III oli Johni poeg, kes sai kuningaks aastal 1216. Teda ei peetud hästi ning suurnikud tahtsid, et kuningas peaks nõu suure nõukoguga, kus olid tähtsamad isikud. Seda hakati pidama parlamendiks ning aastal 1265 hakati kutsuma ka alamaid parlamendiks. Henry tegi kõrgema koja ja madalama koja, kõrgemas olid vaimulikud ja suursaadikud, madalamas aga inimeste esindajad.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda oli üle sajaaasta kestev sõda mõne rahu perioodiga Inglismaa ja Prantsusmaa vahel. Kestis 1337-1453. Põhjus sõja alanguks oli Inglismaa tahe saada Prantsuse krooni. Alguses levisid Inglismaa võidud üle Prantsusmaa.
Sõja pöördepunktideks peatakse Crecy lahingut, musta surma, Jeanne d´Arc´i ja mässusid. Sõda lõppes 1360, Edward III loobus küll prantsuse krooninist, aga sai neljandiku prantsuse alast. Jeanne d´Arc oli üks talutüdruk, kellest sai kindral. Ta muutis sõda oluliselt.

# data[].attributes.body
Viikingid olid sõdalased Skandinaavias, kes käisid paljudes kohtades võitlemas ja kaubaretkedel. Viikingid kasutasid palju laevu, neile olid laevad tähtsad. Nad tegid kolooniad paljudesse kohtadesse nagu venemaa jm. Viikingite ajastul käisid viikingid paljudes kohtades võitlemas raha eest. Tähtsamad viikingite retked oleks Venemaa, Inglismaa, Prantsusmaa. Viikingite aeg lõppes omavaheliste võitlustega ja ristiusu vastuvõttuga.

# data[].attributes.body
Eesti oli jagatud 15 erinevaks maakonnaks: Hiiumaa, Saaremaa, Läänemaa, Revala, Virumaa, Harjumaa, Järvamaa, Alempois, Vaiga, MÕHU, Nurmekund, Soopoolitse, Jogentagana, Sakala ja Ugandi. Vahepeal saavad maakondade juhid kokku ja arutavad asju. Eestlased käisid laevadega kauplemas üle mere. Maakondadele olid linnused tähtsad, need kaitsesid maakondi ründajate eest. Eestlaste usk oli Muinasusk. Muinasusk ütleb, et loodus on täis üleloomulikke olendeid, kes suudavad mõjutada inimeste elu. Vanad eestlased ei osanud kirja nii, et me ei tea väga palju nende ühiskonnast. Suguvõsa oli neile tähtis ja sealt valiti pealike. Eestlaste olid ka orjad, nemad olid madalamal astmel. Orjade hulgas võis olla sõdureid, ostetuid orje ja vaeseid. Naised ja pere olid üldse eestlastel kõrgemal positsioonil ja naised olid tavalisemalt suuremate õigustega.

# data[].attributes.body
Euroopas oli varauusajal Saksa-Rooma Keisririik, Prantsuse kuningriik, Inglismaa Kuningriik, Leedu suurvürstiriik, Hispaania, Osmanite Kuningriik ja veel palju riike. Saksa-Rooma keisririik oli multikulturaalne maakondade ühing, kus valitses üks keiser. Hispaania oli alustanud kolooniaalse impeeriumiga ja oli saanud selle üle rikkaks ning hakkas euroopas oma mõjusvääri laiendama. Prantsusmaa kartis Habsburgide pere ning tahtis vähendada nende mõju üle euroopa. Skandinaavias valitsesid Taani, kes juhtis ka Norrat ja Islandi ja Rootsi, kes juhtis Soomet. Portugal ka juhtis oma tähelepanu rohkem ülejäänud maailmale ning sai ka rikkaks läbi kolooniate.

# data[].attributes.body
Piiskop Berthold tõi esimese piiskopina Riiga ristisõdijaid, kes hakkasid valmistuma sõjaks liivlaste vastu. Ristisõda oli sõda liivlaste ja ristisõdurite vahel aastatel 1199-1229. Ristisõdurid tulid Liivimaale ristiusku levitama ja nemad olid tehnikalises ja taktilises pooles tugevamad liivlaste vastu. Üks tähtsamasid lahinguid oli Ümera lahing, sest see oli lahing, kus eestlased said võidu. See toimus Lätis Võnnu lähedal. Teine veel tähtsam lahing oli Madisepäeva lahing. Selles lahingus hukkus Kaupo(Liivlaste juht) ning Lembitu, kes oli Sakala juht ning julgustas eestlased võitlema. Lahing toimus Viljandi lähedal ja sakslased said võidu. Veel tähtsaid isikuid oleks Albert, kes oli Liivimaa Ristiusu piiskop. Tema juhtis ristiusustamist, lõi Mõõgavendade ordu ning rajas Riia linna. Läti Henrik oli sakslane ning kroonik, kes kirjutas nende lahingute kohta, et me neid üldse teaks. Ordu palus Taani käest abi Liivimaa ristimisega ning aastal 1219 saabus Tallinnasse Valdemar II, kes oli Taani kuningas, oma armeega ning rajas peale võitu sinna linnuse. 1220 vallutasid rootslased Lihula ja rajasid sinna oma linnuse ja 1223 tuli Tartusse Novgorodi armee. Linn kaotati Ordule aasta hiljem. Eestlastel oli raske vastu saada, kuna vahepeal võitlesid maakonnad üksi ja vahepeal mindi lausa üksteise vastu.

# data[].attributes.body
Liivimaa oli ära jagatud piiskoppideks: Saare-Lääne piiskopkond, Kuramaa piiskopkond, Riia Peapiiskopkond ja Tartu Piiskopkond. Ülejäänud ala oli Ordu ning Rootsi käes (näha kaardil). Piiskopkondasi juhtisid maahärrad ehk valitsejad. Peati ka Liivimaa maapäevi, kus arutati erinevaid puudutavadi küsimusi maahärrade vahel. Arutati ka kes peaks olema Riia linna maahärra, vaidlus viis isegi kodusõjani. Ordu ja piiskopkonnad käitusid eestlastega halvasti ning 1343 toimus Jüriöö Ülestõus. See oli veelgi suurem varematest ülestõusudest. 23.aprilli öösel tõusid eestlased üles ja hakkasid sakslastele vastuvõitlema. Ka Taani aladel hakkas ülestõus ning Ordu tuli appi tegelema. Ordu tappis neli eestlaste saadikut, mis ajas eestlasid veel vihale. Taani oli pikka aega tahtnud Põhja-Eestist lahkuda ja pärast mässu ostis Ordu selle Taanilt.

# data[].attributes.body
Õpik, töölehed.
Wikipeedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Holy_Roman_Empire
https://et.wikipedia.org/wiki/Germaanlased
https://et.wikipedia.org/wiki/Karolingide_impeerium
https://en.wikipedia.org/wiki/Kievan_Rus%27
https://et.wikipedia.org/wiki/Henry_II