# data[].attributes.body
De fleste virker ved at binde sig til et stof. Stoffet bliver kaldt substrat. Hvert enzym har flere forskellige funktioner. De virker lige der hvor de skal. De er meget afhænglig af miljøet omkring dem. De har alle en bestemt temperatur. Hvis det ikke er den rigtigte ville det holde op med at virke

# data[].attributes.body
- Små biologiske maskiner
- Øger hastigheden af forskellige processer i levende organismer
- Næsten alle er proteiner

# data[].attributes.body
Antibiotika virker ikke på en vira. Ved en farlig vira kan man bruge nogle stoffer, der hæmmer infektionen. Når man bliver vaccineret får man sprøjtet en døde eller meget svækkede vira ind i kroppen

# data[].attributes.body
De er farlige fordi kan give mange farlige sygdomme som HIV, ebola og influenza. Man kan blive smittet via host, nys, måske insekter eller gennem blod.

# data[].attributes.body
En virus er mindre end en bakterie. For det meste er de 100 gange mindre end en bakterie. De består af mindst to dele. Den ene kan være DNA eller RNA, den anden er en kappe af protein. De kan være formet som kugler, lange orme eller et lille månelandingsfartøj.

# data[].attributes.body
- Virus = Vira
- En lille organisme, der snylter på andre organismer
- Afhænglig af celler for at kunne lave mere vira.

# data[].attributes.body
De spiller en stor rolle i køkkenet. Man bruger blandt andet gærsvampe til at lave brød, vin og øl med. Gær for og dejen til at hæve. Det er CO2 der får dejen til at hæve og den bliver helt fyldt med luft.

# data[].attributes.body
En skimmelsvamp kan give ringorm. Skimmelsvamp i huse kan også gøre folk meget syge. De trives på fugtige steder. Gærsvamp og skimmelsvamp er blevet genspejlet. Gærsvampen producere en vigtigt insulin som er en vigtig medicin for folk med sukkersyge.

# data[].attributes.body
Svampe kan bestå af en enkelt celle, det er dem vi kalder gærsvampe. Der er også nogle svampe som består af mange celler, det er f.eks. mug. Gærsvampe kan godt lide sukker, mens skimmelsvampe godt kan lide alt.

# data[].attributes.body
- Gærsvampe og skimmelsvampe
- Stor betydning i vores hverdag
- Norge gør os syge, andre kan hjælpe os

# data[].attributes.body
Bakterier er ikke kun skadelige, der sidder bakterier på huden, i tarmen, i munden og mange andre steder. Nogle af bakterierne beskytter også og fremstiller de vitaminer som optages i kroppen. Der kan være 500 forskellige slags bakterier i tarmen, de er meget vigtige.

# data[].attributes.body
Mange farlige sygdomme kommer af bakterier, når man får en infektion prøver immunforsvaret at bekæmpe bakterierne. Men det er ikke altid det lykkes, hvis det ikke gør det kan man behandle det med antibiotika. Antibiotika er det eneste der kan dræbe bakterien, men det er dog ikke så godt for kroppen

# data[].attributes.body
De fleste bakterier er nedbrydere. De æder f.eks leverpostej, kolort og visne blade. Det er ikke alle bakterier der nøjes med at spise døde ting, nogle angriber også sår eller andre steder på kroppen. Andre bakterier lever sollys eller af kemiske stoffer.

# data[].attributes.body
Bakterien lever på huden, i jorden, i gletsjerspalter og i radioaktiv affald

# data[].attributes.body
- Består af en enkel celle
- Cellen er meget lille
- Spiller en stor rolle for naturen og mennesket
- Deres fjender er primært dyr der lever af bakterier, andre bakterier og vira