# data[].attributes.body
Született:1775. február 9. Bólya
Meghalt: 1856. november 20. Marosvásárhely

Sokoldalú tudós, tudományterületekkel és művészetekkel foglalkozott.
Körülbelül  fél évszázadig marosvásárhelyi református kollégiumban tanított matematikát és fizikát.
Szegény nagybirtokos családból származott. Apja Bolyai Gáspár szolgabíró volt, anyja Pávai Vajna Krisztina egy domáldi kisbirtokot kapott.
A nagyenyedi kollégiumban tanult, ahol kitűnt tehetségével. Több nyelven is tanult például latinul,görögül,héberül,románul és később németül,angolul és franciául. A kolozsvári református kollégiumban tanult egy barátjával ifjabb Kemény Simonnal.Tanuló évei alatt kipróbálta a színészkedést a rajzolást és a festést.
Megismerkedett Benkő József (borbély-sebész) lányával Zsuzsannával akivel 1801. szeptember 28.-án összeházasodtak, majd később két gyerekük született.
Miután felesége életét vesztette egy pár év múlva újra házasságot kötött Somorjai Nagy Terézzel.(két gyermekük született)
Bolyai Farkas 80 évesen agyvérzésben elhunyt.

# data[].attributes.body
Született. 1825.február 18. Komáromon
Elhunyt: 1904. május 4. (80 évesen)
Író, politikus és újságíró volt.
Az elemi iskoláit 1831-ben kezdte meg még Komáromban. Utána 2 évvel később conjugista lett. Gottfried Schröer volt egykor a német tanára, de ez a nyelv mellett még megtanult latinul és a görögbe is belekezdett. Nagyon jó tanuló volt és szorgalmas.
Nemsokkal később megérkezett Pestre Petőfi nejével, ahol egy emeletes házba költözött. 1848. március 14-én egy közgyűlést tartott, melyen eldöntötték, hogy a reformokat 12 pontban a királyhoz juttatják. Vasvári Pál, Petőfi Sándor és Bulyovszky Gyula az Újvilág utcai orvosi egyetehez Jókai Mór társaságában. A tanulókat az udvarra küldték, ott Jókai felállt egy székre és felolvasta a proklamációt, Petőfi pedig elszavalta a Nemzeti dalt.
80 éves korában tüdőgyulladást kapott és elhunyt

# data[].attributes.body
Született: 1759.október 27.
Elhunyt : 1831.augusztus 23. (73 évesen)
magyar író, költő, a nyelvújítás vezéralakja, a Magyar Tudományos Akadémia tagja.
Kazinczy Ferenc régi nemesi családból származott.
Anyja: Bossányi Zsuzsanna
Apja: Kazinczy József
Tíz éven át a sárospataki kollégium tanulója volt,ahol elsajátította az ógörög nyelvet.
Kazinczy első műve, alig 16 éves korában: Magyarország geographikai, azaz földi állapotjának lerajzolása.ű
Martinovics-féle összeesküvés miatt 1794. december 14-én éjjel Regmecen, anyja házában elfogták, majd Budára szállították és perbe fogták .Azzal vádolták, hogy a Hajnóczy által neki kézbesített reformkátét lemásolta és terjesztette.
Szabadulását követően Kazinczy egyelőre meglehetősen visszavonta magát a nyilvánosságtól.
Írói pályáját műfordításokkal kezdte.Kazinczy szépirodalmi műveinek legnagyobb része műfordítás, de a 20. század közepére ezek jórészt elavultak.
Kazinczy Ferenc a kolerajárványban vesztette életét .

# data[].attributes.headline
Körmendi Péter:
Vasvári Pál  
  
Író, történész, pedagógus, filozófus, politikus, forradalmár, a „márciusi ifjak” egyik vezéralakja, honvéd őrnagy. 
1826. július 14-én született Tiszabüdön Fejér Pál néven.
1837-ben a nagykárolyi piaristáknál kezdte tanulmányait. Mindvégig első eminens, kiváló tanuló volt.
1843-ban a Károlyi grófok támogatásával beiratkozott a pesti egyetemre, ahol bölcsészet szakon történelmet és természettant hallgatott, de idővel Horvát István hatása miatt teljesen a történelemnek szentelte magát.
1847-ben a Teleki Blanka által alapított nevelőintézet tanára lett.
Itt forradalmi felfogásának hatása alá kerültek növendékei és nevelőtársa, Lövei Klára is.
Ugyanebben az évben kezdte el használni a Vasvári nevet, az 1848. január elején megjelent Történeti Névtár című művében a kiadó, Magyar Mihály már Vasvári Pálként szerepelteti nevét.
1848. március 15-én a kitörő forradalom vezetői között tevékenykedett, fontos szerepe volt a 12 pont megalkotásában, majd a népgyűlés elé terjesztésében is.
A forradalom vezetői közül egyedül ő emelt szót és szorgalmazta a céhlegények helyzetének rendezését.
Tagja lett a Közcsendi Bizottmánynak , és ő üdvözölte hivatalosan a Batthyány-kormánynak Pozsonyból, az országgyűlésről április 11-én Pestre érkező tagjait.
A kormány munkájának megkezdésekor titkári állást kapott Kossuth Lajos pénzügyminiszter mellett.
Jelašić támadása idején futárszolgálatot is teljesített.
1849-ben Szabolcsban, Szatmárban és Biharban a szabadságharc védelmében szabadcsapatokat szervezett és vezetett. A Rákóczi-szabadcsapatnak ő lett a parancsnoka őrnagyi rangban. 
1849 júliusában a Bécstől felbújtott erdélyi román felkelőkkel vívott harcban, – éppen a magyar – román megbékélési kísérletek idején – a Gyalui havasokban, a Funtinella fennsíkon Marisel mellett elesett.

# data[].attributes.subject
Körmendi Péter:
Vasvári Pál  
  
Író, történész, pedagógus, filozófus, politikus, forradalmár, a „márciusi ifjak” egyik vezéralakja, honvéd őrnagy. 
1826. július 14-én született Tiszabüdön Fejér Pál néven.
1837-ben a nagykárolyi piaristáknál kezdte tanulmányait. Mindvégig első eminens, kiváló tanuló volt.
1843-ban a Károlyi grófok támogatásával beiratkozott a pesti egyetemre, ahol bölcsészet szakon történelmet és természettant hallgatott, de idővel Horvát István hatása miatt teljesen a történelemnek szentelte magát.
1847-ben a Teleki Blanka által alapított nevelőintézet tanára lett.
Itt forradalmi felfogásának hatása alá kerültek növendékei és nevelőtársa, Lövei Klára is.
Ugyanebben az évben kezdte el használni a Vasvári nevet, az 1848. január elején megjelent Történeti Névtár című művében a kiadó, Magyar Mihály már Vasvári Pálként szerepelteti nevét.
1848. március 15-én a kitörő forradalom vezetői között tevékenykedett, fontos szerepe volt a 12 pont megalkotásában, majd a népgyűlés elé terjesztésében is.
A forradalom vezetői közül egyedül ő emelt szót és szorgalmazta a céhlegények helyzetének rendezését.
Tagja lett a Közcsendi Bizottmánynak , és ő üdvözölte hivatalosan a Batthyány-kormánynak Pozsonyból, az országgyűlésről április 11-én Pestre érkező tagjait.
A kormány munkájának megkezdésekor titkári állást kapott Kossuth Lajos pénzügyminiszter mellett.
Jelašić támadása idején futárszolgálatot is teljesített.
1849-ben Szabolcsban, Szatmárban és Biharban a szabadságharc védelmében szabadcsapatokat szervezett és vezetett. A Rákóczi-szabadcsapatnak ő lett a parancsnoka őrnagyi rangban. 
1849 júliusában a Bécstől felbújtott erdélyi román felkelőkkel vívott harcban, – éppen a magyar – román megbékélési kísérletek idején – a Gyalui havasokban, a Funtinella fennsíkon Marisel mellett elesett.

# data[].attributes.body
Született:Csomakőrös 1784.március 27.
Elhunyt:Dardzsilling 1842.április 11.
Egy szegény Kis nemesi család hatodik gyermekeként látta meg a napvilágot 6-évesen kezdte a tanulmányait az elemi iskolában. 15-évesen édesapjával beiratkozott a (Nagyenyei) Bethlen Kollégiumba. Szolgadiákként kereste meg a tandíjra elegendő pénzt. Az Akadémián filozófiát és teológiát tanult, itt ismerkedett meg a magyarság őstörténetével. Az akkoriban ujgur eredet tanítói között is voltak hívei. Valószínűleg Kőrösi a tőlük szerzett ismeretek és történetek miatt gondolta, hogy Középp-Ázsiában vagy az ujgurok között bukkan rá a hátramaradt magyarokra. Már akkor felszerette volna keresni az ősei hazáját. Késöbb befejezte a gimnáziumot és a főiskolát is. Elutazott Németalföldre, Bécsben konzultált majd kisebb várakozás után ment Göttingebe. Két a Göttingeni egyetem hallgatója volt, orientalisztikával foglalkozott. Az egyetem után sokat utazott, tanulmányozta a külföldi nyelveket és kultúrákat, Késöbb úgy tervezte, hogy Jarkendbe megy így az afgán háborús zóna megkerülésével ejuthasson Középp-Ázsiába,ám az út nehézsége és költségei miatt erről le kellet mondjon. Ezért vissszament jahorba ahol találkozott William Moorcrolttal. Tőle kapta Csoma az első Tibetről szóló könyvét. Ennek hatására elhatározta. Hogy Tibet irodalmában keresi tovább az ősmagyarok eredetét. Csoma 3 Tibeti út és rengeteg kutatás után sem tudatta meg, hogy a hőn áhított ujguroknak semmilyen szerepe sem volt a magyarság történetében. Kőrösi Csoma Sándor a magyar őshaza felfedezőjeként nem írhatta be magát a történelembe, de úgy szerez elismerést a munkásságának mint egy új tudomány, mint egy új tudomány a tibetisztika megalapítója.

# data[].attributes.headline
Sümeghy Bonifác
SZÉCHENYI ISTVÁN

1791-ben született Bécsben. Apja gróf Széchenyi Ferenc anyja pedig Festetics Julianna. Hat testvére volt, közülük három fiú es két lány élte meg a felnőttkort. A családban a magyar nyelv uralkodott és a gyermeknevelés is magyar szellemben történt. Politikus, író, polihisztor és közgazdász volt. Kossuth Lajos egyik legnagyobb politikai ellenfele. Az emberek általában a legnagyobb magyarnak nevezik. A magyar politika egyik legjelentősebb alakja. Könyvei: Hitel, a Világ és a Stádium. Megalapította a Nemzeti Kaszinót, ami az emberek társadalmi életén segít.  Megépítette a Lánchidat, amely csak a szabadságharc után készült el. Az Óbudai Hajógyár volt az első hajógyár Magyarországon. Ő volt a bortermelés, a selyemhernyó tenyésztés, a cukorgyártás és az országos vasútfejlesztés egyik előmozdítója. Széchenyi építtette a budai alagutat a Várhegyen keresztül. Ő volt a lótenyésztés és a lóversenyzés, később az evezősport meghonosítója. Az első hengermalom építőjeként megalapozta a modern lisztgyártást. Megalapította az első hajósegyletet. Ő tette lehetővé a folyókon lévő könnyű hajózást a folyók szabályozásával. A Balatonon is lehetővé tette a gőzhajózást. Megalapította Pest-Buda első magyar nyelvű színházát, mely 1840-től a Nemzeti Színház volt. 1860-ban önmaga ellen fordította fegyverét és öngyilkosságot követett el.

# data[].attributes.subject
Sümeghy Bonifác
SZÉCHENYI ISTVÁN

1791-ben született Bécsben. Apja gróf Széchenyi Ferenc anyja pedig Festetics Julianna. Hat testvére volt, közülük három fiú es két lány élte meg a felnőttkort. A családban a magyar nyelv uralkodott és a gyermeknevelés is magyar szellemben történt. Politikus, író, polihisztor és közgazdász volt. Kossuth Lajos egyik legnagyobb politikai ellenfele. Az emberek általában a legnagyobb magyarnak nevezik. A magyar politika egyik legjelentősebb alakja. Könyvei: Hitel, a Világ és a Stádium. Megalapította a Nemzeti Kaszinót, ami az emberek társadalmi életén segít.  Megépítette a Lánchidat, amely csak a szabadságharc után készült el. Az Óbudai Hajógyár volt az első hajógyár Magyarországon. Ő volt a bortermelés, a selyemhernyó tenyésztés, a cukorgyártás és az országos vasútfejlesztés egyik előmozdítója. Széchenyi építtette a budai alagutat a Várhegyen keresztül. Ő volt a lótenyésztés és a lóversenyzés, később az evezősport meghonosítója. Az első hengermalom építőjeként megalapozta a modern lisztgyártást. Megalapította az első hajósegyletet. Ő tette lehetővé a folyókon lévő könnyű hajózást a folyók szabályozásával. A Balatonon is lehetővé tette a gőzhajózást. Megalapította Pest-Buda első magyar nyelvű színházát, mely 1840-től a Nemzeti Színház volt. 1860-ban önmaga ellen fordította fegyverét és öngyilkosságot követett el.

# data[].attributes.body
Takàcs Tamara
Hild József
Született: 1789.december.8. Pest
Elhunyt :  1867.màrcius.6 ( 77évesen) Pest
Apja: Hild Jànos a pesti Újépület építésvezetője
Magyar Építész aki a klasszicista építészet
Egyik legnagyobb alakja.
A Bécsi Művészeti Akadémia utàn az Esterhàzyak udvari építésze . Itàliàba utazott és kiegészítő tanulmànyokat végzett Nàpolyban Rómàban Firenzében Milànóban .Ezeken a helyeken ismerkedett meg a reneszánsz szerkezet megoldàsaival .Miutàn haza tért nagy elismertségét szerzett magànak megkapta az építőmesterségi címet.
A Bécsi Képzőművészeti Akadémia Pollack Mihàllyal együtt rendes tagjainak soràba felvette . Majd nem sokkal díszpolgárrà vàlasztottàk . Majd ki nevezték Pest vàros architektor-építeszévé.
Munkài: Esztergomi Bazilika
Deàk téri evangélikus templom
Szent Istvàn Bazilika

# data[].attributes.body
Kölcsey Ferenc

Született:1790.augusztus 8.
Sződemeter
Elhunyt:1838.augusztus 24.
Szatmárcseke

Apja: Kölcsey Péter
Anyja: Bölöni Ágnes
Kölcsei 6 évesen elvesztette édesapját, anyja ekkor Debreceni Református Kollégiumba küldte, ahol 14 évig tanult.Egyik szeme látását gyermekkorában a fekete himlő betegségben veszítette el.
11 évesen édesanyja is meghalt,
Ferencről és három testvéréről a család kedves cselédje gondoskodott.A kollégiumban
minden tanulmány érdekelte,
kedvenc olvasmánya a Cornelius
Nepos. Idegen nyelveket is tanult
először franciát majd németet.
Miután befejezte tanulmányait Pestre költözött.Ügyvédi vizsgát nem tett,mert az irodalom jobban érdekelte.A tanári pályáról is lemondott. Álmosdra költözött ahol a tanulmányaira és a testvéreire fordította figyelmét.
Megírta Hymnus, a' Magyar nép zivataros századaiból című nagy költeményét, ami a magyar nemzeti himnusz lett.Szemere Pállal elindította az Élet és Literatura című folyóiratot.Akadémiai munkáival felhívta magára a figyelmet és ez után csak az irodalomnak élt.A Kisfaludy Társaság egyik alapítótagja.
1838.augusztus 24-én egy megfázásban meghalt.

# data[].attributes.body
Matternich
Született: 1773 május 15.
Állam porlgársága Német
Habsburg Birodalom gyakorlati irányitója volt
Monarchia védelmezője is volt.
19.százas legfontosabb diplomatája volt.
Apja anyja gróf es grófnő volt.
Apja nagykövet is volt.
Államügyi miniszter volt aztán külügyminiszter lett.
Fogságban tartották sokáig Bécsben.
A francia diplomatákért cserébe ellengedték.
A kis német udvarok hatassal voltak rá kis korában.
Strasbourgi egyetemre járt.
A francia forradalom miatt abba kellett hagynia tanulmányait.
Elvette Kaunitz grófnőt.
Így az arisztokraták legfelső köreibe került.
Napóleon kérésére lett Párizsi nagykövet.
3szor nősült ebből 14 gyereke lett.
Elhunyt: 1859 június 11.

# data[].attributes.body
Született: Buda, 1813. szeptember 3.
Elhunyt: Pest, 1871. február 2.
Szülei: Eötvös Ignác, Lilien Anna
Foglalkozása: író, jogász
A Budapesti Királyi Egyetemi Katolikus Gimnáziumban tanult, majd a pesti egyetem bölcselet és tudomány szakain végzett. Nevelője Pruzsinszky József felkeltette érdeklődését a politika és a filozófia iránt. Ott volt az 1832-es országgyűlésen. Aljegyző lett Fejér megyében, aztán a magyar udvari kancelláriához került, ahol forgalmazói állást kapott, majd az eperjesi tábla közbírája lett.  Beutazta Svájcot, Németországot, Franciaországot és Angliát. Utazása előtt is levelező tagja volt az MTA-nak, de rendes tagjává csak 1839-ben választották, később másodelnökké, majd elnökké választották. Irodalmi munkásságának kezdete, főképp a Karthausi című regénye nagy elismerést hozott neki. 1838-ban a Kisfaludy Társaság tagja lett. A Pesti Hírlapban írta le gondolatait a politikával kapcsolatban. Írásai hatására az 1840-es országgyűlésen már célul tűzték ki a fogvatartási körülmények javításának ügyét. 1841-ben, amikor gróf Széchenyi István a Pesti Hírlap ellen támadt, Kossuthot pártolta és megírta a  "Kelet népe és a Pesti Hírlap" című röpiratát. Ő volt a főrendi ellenzék egyik vezéralakja. Amikor a Pesti Hírlap központosítás fő közlönyévé vált, kifejtette, hogy Magyarország fellendítésén csak a parlamentáris kormányzat segíthet. Az 1847-es pozsonyi országgyűlés képviselő választásain nem mérettette meg magát. Ezt követően az első magyar felelős minisztériumban a vallás- és közoktatási tárcát vezette, és politikájával a Deák féle mérsékelt irányvonalat támogatta, a birodalmi kormánnyal való kiegyezést támogatta. A szeptember 28-ai véres lánchídi események után visszautazott Bécsbe a családjához, majd elment Münchenbe, ahol folytatta tanulmányait. 1853-ban tért haza. A közéletben betöltött szerepéről ekkor sokan úgy vélték, hogy azzal Ausztria érdekeit Magyarország érdekei elé helyezi. A forradalom leverését követően újjászervezte az Akadémiát, majd az elnöki feladatait is ellátta.
Az 1860-as évek elején rövid időre visszatért a politikába, de az országgyűlés feloszlatását követően ismét irodalommal foglalkozott és lapot alapított.
A kiegyezésben közvetlenül együttműködött és az Andrássy kormányban ismét tárcát vállalt. Megalkotta a liberális elveken alapuló népiskolai közoktatásról szóló törvényt és megkezdte a felsőbb iskolák reformját. Javaslatára az országgyűlés liberális nemzetiségi törvényt fogadott el.
Létrehozta az izraelita kongresszust. Az 1870 költségvetési tárgyalásakor az ellenzék heves támadásainak hatására összeroppant, majd Karlsbadba ment felépülni, de ismét megbetegedett és Pesten elhunyt.

# data[].attributes.body
Született Budapesten 1810. november 7-én Elhunyt 1893. június 15-én Budapesten.
Híres magyar zeneszerző,karmester, és zongora művész.Pályáját zenepedagogus és zongoraművészként kezte
Kolozsvárott. Aztán pestre költözött,és itt le is telepedett.
Karnagyként dolgozott a Budai Magyar Színjátszó Körnél és a Pesti Városi Német Színháznál.
Majd késöbb a Magyar Színház a
késöbbi Nemzeti Színháznál lett karmester.Itt kb 30 évig dolgozott.Első operáját 1840ben írta címe:Bátori Mária.Ő zenéstette meg a Magyar Himnuszt.A 48as forradalom után megalapította Filharmónia Társaságát.Élete legnagyobb sikerét a Bánk Bán című operával érte el 1861ben.Aztán közre müködött a Zene akadémia megalakulásában 1875 ben és 10évig volt az igazgatója.Nagyon szeretett sakkozni Pesti Sakk-kör első elnöke.Mint karmester és szervező enyéniség rendkívül sokat tett a főváros zenei életének felvirágotatásának érdekében. Házas társa Adler Adél volt akitől 5 gyereke született.

# data[].attributes.body
Kossuth Lajos

Született 1802. szeptember 19.-én Monokon.
A Batthyány-kormány pénzügyminisztere,
Honvédelmi Bizottmány elnöke,Magyarország
kormányzó-elnöke.Kossuth Lajos a nemzeti
függetlenségért, a rendi kiváltságok
felszámolásáért és a polgári szabadságjogok-
ért vívott.Széchenyi a legnagyobb magyarnak
tartja őtet.A börtön után megtanult angolul,
és mint a Pesti hírlap szerkesztő képében,
barátjaival másoltatott azután magánlevél-
ként elszállítatta más országokba,városokba.
Kossuth a magyarországi reformellenzék
vezérévé vált.Szerepe volt az Ellenzéki
Párt megalapításban.Szerepe volt a
szabadságharcban és az akkori ország-
gyülésen, mert megszavazta a forradalmi
átalakulást és a rögzitő törvényeket.
Elhunyt 1894. március 20. (91 évesen)

# data[].attributes.body
Gróf Széchényi Ferenc 1754. április 29-én született Széplakon. A főnemesi Széchényi család utódjaként jött világra, mint Széchenyi Zsigmond  és Cziráky Mária hatodik gyermeke.  Pályafutása alatt földbirtokos, a kőszegi kerületi tábla ülnöke, a báni tábla elnöke és egyben a horvát bán helyettese, több vármegye főispáni helytartója és királyi biztosa is volt . Kódexeit, könyveit és régiség gyűjteményét oda ajándékozta az országnak és így megalapította az országos Széchényi könyvtárat és a Magyar Nemzeti Múzeumot.  A király megbízására szabályozta a Mura és a Dráva folyókat. Amikor I.Ferenc király önkényuralommal  vagyis az országgyűlés összehívása  nélkül akart uralkodni, Széchényi szembaját hozva fel okként lerakatta összes hivatalát és Széchényi Ferenc attól fogva családjának élt. 1820. December 13-án, 66 évesen meghalt Bécsen.

# data[].attributes.body
Született: 1795. január 15.
Elhunyt: 1842. február 2.
Tevékenykedett író, műfordító, utazó és művelődésszervezőként is.Ő egy jómódú családba született.Mikor elkezdte pályáját, műfordítóként az irodalom világában, nagy esélyei voltak hogy híres legyen, de ez a műfaj nem hozott szerencsét.Az első könyv, mit ő maga fordított magyar nyelvre "Az ifjú Werther gyötrelmei" című könyv sajnos nem került napvilágra, tehát nem nem adták ki nyomtatott formában.Egyik útirajzában az "Utazás Észak-Amerikában"-nal 2 kiadást ért el 4 éven belül mellyel elnyerte az Akadémia levelező tagságát.

# data[].attributes.body
Kádár Kristó

# data[].attributes.body
vitéz

# data[].attributes.headline
Hellebrandt Noémi: Klemens Wenzel Lothar von Metternich

# data[].attributes.subject
Hellebrandt Noémi: Klemens Wenzel Lothar von Metternich

# data[].attributes.body
1799.április 21.-én született,Ácsteszéren.Jobbágy családból származik,szülei telkes gazdák voltak.Anyja szlovák,apja pedig horvát származású.
20 éves korában takácsként végzett Bakonyszombathelyen.
Budán tanítóképzőt végzett és jogot tanult,de tanulmányait nem fejezte be,érdeklődése az irodalom és nyelvészet felé fordult.
Dukán és Pesten nevelő volt a Rudnyánszky családnál.
1836-ban Józsefvárosban telepedett le,itt is nősült meg.Felesége: Seidel Teréz,aki egy csizmadia lánya volt.
Pesten a reformszellemű fiatalok társaságába került,akik a figyelmét a politika felé irányították.Nagy hatással volt rá a francia felvilágosodásirodalma.
1846-ban bejárta a német városokat,Párizst és Londont.Útja során tapasztalatot szerzett és munkáinak kiadót is.Lipcsében a megjelent művei miatt üldözték és 1847-ben elfogták , sajtóvétség és izgatás vádjával elítélték.A forradalmi ifjúság szabadította ki 1848.március 15.-én.
1848-as országgyűlési választásokon vett részt,ahol mandátumot nyert.
Áprilisban a Munkások Újsága címmel heti lapot adott ki ,amit a munkássághoz és a parasztsághoz címzett.1848 végén Kossuth betiltatta.
A forradalom és szabadságharc bukása után 8 évig rejtőzködött a házuk alatti rejtekben ,az 1857 májusában kihirdetett amnesztiáig.
1860-ban elfogták és 15 évre ítélték tüntetés szervezéséért.1867-ben szinte már vakon szabadult ki.
1869-ben választásokat megnyerte,ahol a parlamentben felszólalt a virilizmus ellen ,az állam és az egyház szétválasztása mellett a választójog bővítéséért,zsellérek földhöz juttatásáért.
1869-ben az Általános Munka egylet elnöke lett.
1872-ben a magyar nyelvészeti kérdésekkel és a magyarországi nemzetiségek magyarosítási terveivel kezdett foglalkozni. Figyelme a parasztságról, a munkásság felé fordult ,bennük látta a fennálló rendszer megdöntéséhez szükséges erőt.Haláláig szemben állt a dualizmussal,de a politizálást végleg feladta.Saját műveinek kiadására és önéletrajzának megjelenítésére minden pénzét elköltötte ,kénytelen volt elszenvedni háza elárverezését is.
1884. június 28.-án hunyt el.
Számos közterület,több általános iskola,4 gimnázium és a  Táncsics Mihály díj őrzi a nevét.Szülőházában Ácsteszér községben emlékmúzeum van.1948-ban ezüst 20 Ft-ost adtak ki emlékére.

# data[].attributes.body
A magyar származású mezőgazdász 1755.december 31-én született Ságon. 16 éves korában a bécsi Theresianumban tanult,ahol épitészeti rajzkisérleteivel kitűnt. Ezért tiszteletbeli tagjává fogadta az ottani szépművészeti akadémia. 1778-ban katonának állt a Nádasdyhuszárezredben. 1786-ban bekerült a bécsi magyar nemesi testőrséghez,ahol a francia felvilágosodás eszmélivel ismerkedett meg. A hadseregben 18 évig szolgált. 1791 májusában kilépett a hadi szolgálatból és kesztelyi magányba vonult.
Festetics Györgynek nemzeti irányba fordult a magatartása. Ő is a habsburg-ellenes nemzeti táborhoz húz.(Nekik ad igazat) Festetics nagysága abban áll,hogy elhagyva az udvar kegyeit hajszoló,arisztokraták útját,kiáll az anyanyelvű irodalom mellett. Mindent megtesz az ország gazdasági műveltségének fejlesztésére. A hazai gazdálkodás fejlesztésére alapította a Georgikon nevű gazdasági iskolát Keszthelyen 1797-ben. Ezt József nádor 1801.augusztus 23-án szántással szentelte fel. Abban az évben a kis gimnáziumot ötosztályossá emeltette és abban nemes ifjak számára kollégiumot alapított.(1808-ban Sopronba helyeztette át.)
1802-ben negyvenezer forint tőkét ajánlott föl,hogy annak kamatából három magyar nemes ifjú a bécsi mérnöki kar iskolájában a haditudományokat tanulhassa.
1809-ben a francia háborúkor száz,utóbb ötszáz huszárt állított ki a saját költségén.
1817-től kezdve a király névnapján nemzeti ünnepet rendezett,ahol a jelesebb magyar írókat emlékfa-ültetéssel és tiszteletdíjakkal örvendeztette meg. A göttingai tudós társaságnak levelező tagja volt.
1799-1801 között új épület szárnyat építtetett a kastélyhoz. Itt található a Helikon Könyvtár,Magyarország legnyagyobb és egyetlen épen maradt magánkönyvtára. Neoklasszicista stílusú bútorzata iparművészeti alkotás.
Festetics György jakabházi Sallér Judit Rozáliát vette felségül Rábahídvégen 1783.március 2-án. Sallér Judittól egy fiú-és három lánygyermeke született:
-László
-Szidónia
-Julianna
-Viktória

# data[].attributes.body
Szabó Eszter:
Döbrentei Gábor
Született:1785.december.1
Elhunyt:1851.március.28
-költő,királyi tanácsos,az MTA  tagja,a történelem szó megalkotója
Jellegzetesebb dolgozatai kiadása: A soproni magyar társasági zsengei cím alatt került ki
-álnevei amiket használt: Pártfalvy Márk,Szentkuti Sándor,Remény Andor
-1995.október.29-én mellszobrot avattak szűlő falujában.
-apja Döbrentei Lajos evangélikus prédikátor volt
-tanulmányait Pápán Református kollégiumban kezdte
Baróti Szabó Dávid és Ányos Pál munkáinak hatására kézre el őt érdekelni a költészet
- tagja lett a magyar eggyesületnek melynek előbb könyvtárnokává majd titoknokává választották
-Nagy befojására volt Kis János és Kacinzy Ferenc  közti levelezése
Művei:Szerelem kellemei,A soproni társaság búcsú szavai,Gyászoló érzések,Köszönet Nagy István úrhoz,Döbrentei Gábor külföldi színjátékai,

# data[].attributes.headline
Czinkota Botond: Hild József
Hild józsef a klasszicista építészet egyik legnagyobb alakja volt.
Született: 1789. December,Pest
Elhunyt:1867.Március, Pest (77 Évesen)
Apja, szintén építész, Hild János volt, Fia Hild Viktor, újságíró.
Többek közt ő építette a Gross-Házat (1824)Lloyd palota (1827-28)Esztergomi Bazilika (1838-46)
És ezen kívül még közel 900 épületet tervezett.
 

# data[].attributes.subject
Czinkota Botond: Hild József
Hild józsef a klasszicista építészet egyik legnagyobb alakja volt.
Született: 1789. December,Pest
Elhunyt:1867.Március, Pest (77 Évesen)
Apja, szintén építész, Hild János volt, Fia Hild Viktor, újságíró.
Többek közt ő építette a Gross-Házat (1824)Lloyd palota (1827-28)Esztergomi Bazilika (1838-46)
És ezen kívül még közel 900 épületet tervezett.
 

# data[].attributes.body
1776 március 9-én Firenzében született.1847 január 13-án halt meg Budán 70 évesen. Származása osztrák,nádor.Apja 2-dik Lipót magyar király anyja Mária Ludovika császár. Felesége 3 darab volt
Alekszandra Pavlovna , Anhalti Hermina és Württembergi Mária Dorottya. Gyermekei István,Amália, Erzsébet,Károly és Henrietta. Foglalkozása politikus arisztokrata. Vallása római katolikus. József Nádor volt  német-római császári herceg, osztrák főherceg, magyar királyi herceg császári-királyi tábornagy és magyar nádori ágának megalapítója.1796-tól haláláig Magyarország nádora a reformkorban 1835-ig uralkodó 1.Ferenc  osztrák császár/magyar király öccse. A reformkorban Széchenyi István eszmetársa volt. József Nádor amikor 14 éves volt 1790-ben apja megörökölte a császári trónt és a családjával Bécsbe költözött. 1792-ben mindkét szülőjét elveszítette, három hónapon belül. József Antal elsőszülött bátyja, a 24 éves Ferenc lett az uralkodó (II. Ferenc néven német-római, 1804-től I. Ferenc néven osztrák császár. építészeti stílus felvirágoztatását, a város egységes stílusú épületekkel való gazdagítását segítette.Sokat tett az ország gazdasági és kulturális felemelkedéséért, Pest-Buda fejlesztéséért. 1808-ban létrehozta a Szépítő Bizottságot, amely a klasszicista.E szellemben épült a Nemzeti Múzeum,Fejlesztette az Országos Széchenyi Könyvtárat. Temetése alkalmából Kossuth Lajos pesti újságíró,a Védegylet vezetője,e méltató   sorokat írta róla: „És Ő, az agg Nádor míg testben a sír felé hanyatlott, lélekben, érzelemben az ifjadó nemzettel lépést tartva együtt ifjadott. Élete alkonyába a nemzet újjászületésének napkölte vegyült.”

# data[].attributes.body
Sebella Richárd: Bölöni Farkas Sándor

# data[].attributes.body
A Zala megyei Söjtörön született 1803. október 17-én. 1817 és 1822 között Győrben járt a Királyi Jogakadémiára, s bár nem volt szorgalmas diák, de már akkor is észrevették, hogy kiváló memóriája van; az alkotmányjog, a történelem és a szónoklattan számított erősségének.
Az 1832-ben összehívott országgyűlésen bátyja volt a megye egyik küldötte, emiatt Ferenc intézte  a birtok ügyeit. 1833-ban "szerepet cseréltek", Deák Ferenc utazott Pozsonyba - és evvel kezdetét vette a reformkori politikai élet egyik kiváló személyiségének új élete. Két üggyel vívta ki maga számára a figyelmet ezekben az években: az egyik Wesselényi Miklós pere, a másik pedig egy országgyűlési siker, hiszen az ő kezdeményezésére mondták ki az országgyűlés kizárólagos jogát a törvények megfogalmazására.

1836-ban miután megszűnt a diéta jelentést tett a megyegyűlésen az általa képviselt ügyekről, ezt az írást a cenzor engedélye nélkül kinyomtatták és az egész országban terjesztették. A dokumentumot elkobozták, de Deák hírneve addigra újabb körök számára is ismertté vált.
Az 1839-40-es országgyűlés törvényeinek előkészítésében tevékenyen részt vett, és 1839-ben tiszteletbeli tagja lett a Magyar Tudományos Akadémiának is.
Bátyja 1842-es halála után Deák felszabadította jobbágyait, majd önként vállalta az adófizetést, így bizonyítva, hogy ő nemcsak elméletben híve a reformoknak, hanem a gyakorlatba is átülteti őket.
Elvállalta Batthyány Lajos kormányában az igazságügyi tárca vezetését.

1849. decemberében a forradalom alatt játszott szerepe miatt letartóztatták, kínvallatások után azonban elengedték. Ekkortól lett a passzív ellenállás vezetője. Széchenyi István megvásároltatta családjával Deák birtokait, így lehetővé vált, hogy Pestre költözve, a fővárosból irányítsa a magyar politikai elit életét. Az 1861-es országgyűlésen a Felirati Párt vezetője lett, s bár elképzeléseiket akkor nem tudták az uralkodóval elfogadtatni, a kezdeményező szerep egyre inkább az ő kezébe került. 1865-ben kiadta a Húsvéti cikket, s 1867-ig minden energiáját a kiegyezés létrehozásába fektette.

Deák 1867 után egyre többet betegeskedett. A parlamenti erőviszonyok is megváltoztak: egyre többször fordult elő, hogy leszavazták reformjavaslatait - erre a sorsra jutott például a választójog kiszélesítése ügyében tett indítványa is.
1876. január 28-án halt meg, érdemeit az országgyűlés törvényben ismerte el és előírta, hogy emlékére országos adakozásból szobrot állítsanak fel.