# data[].attributes.body
Professionalisering af arbejdet med IT i staten s 33

Rapporten nævner at der i de fleste undersøgte projekter er tidsoverskridelser. En årsag til det er at de foranalyse der er lavet er upræcise er upræcise og undervurdere ofte hvor lang tid projektet kommer til at tage.

Andreas Kamstrup s 3

Kamstrup nævner at tidsstyringen i it projekter er enormt komplekst og udfordrene. Han siger at det at vurdere hvor lang tid et projekt kommer til at tage er enormt udfordrende

# data[].attributes.body
Thea Sand giver udtryk for at der har været et fast implementeringsforløb, samt at selve implementeringen har sket i bølger.

Dette viser samtidigt tegn på en grad af tidlig planlægning af implementeringsfasen, men også om et vis mulighedsrum til imødekommelse af udfordringer, hvilket bærer præg af agilitet.

# data[].attributes.body
Professionalisering af arbejdet i IT-staten s. 31
Desuden betyder den omfattende brug af rådgivere og leverandører, at den læring, der foregår
i forhold til anvendelse af projektmetoder mv. undervejs i projektet, primært foregår hos
rådgiverne eller leverandørerne, hvilket svækker kompetenceudviklingen såvel internt i det
enkelte projekt som på tværs af staten.

Ejvind Jørgensen s. 9

"Altså jeg har det sådan, hvis du ikke ved nok så prøv noget og blive klogere, frem for at bestille en ny konsulent rapport. Jeg ved godt jeg ikke bliver så populær i konsulentbranchen. Men jeg siger en gang imellem, hvis der ikke er kommet noget andet godt ud af det en gang imellem af regerings konsulenter. Så betyder det at der ikke bliver brugt så mange penge på udbudskonsulenter, så er vi nødt til selv at tænke noget mere."

# data[].attributes.body
Thea Sand nævner at de har haft en klar ide om hvem brugerne for projektet har skulle være, samtidigt med at der også er regler for hvordan de fælles administrative systemer - som STATENS HR - har skulle benytte sig af.

# data[].attributes.body
En central konklusion fra dataindsamlingen er, at Udbudsloven rummer mulighed for valg af alternative
udbudsprocedurer og er fleksibel, men rummeligheden bruges ikke fuldt ud i praksis. En del af forklaringen
kobler tilsyneladende tilbage til frygten for at lave fejl og få klager, men det ser også ud til, at der mangler
incitamenter i topledelsen og i indkøbsafdelingerne til at udnytte mulighederne bredere

Statens udbudspraksis på digitaliseringsområdet s. 13

# data[].attributes.body
Thea Sand nævner at udfordringen der forårsagede reducering af projektets scope og forskydelse af tidsplan var mangel på professionalitet fra leverandøren. Deres vurdering var at leverandøren havde undervurderet opgavens scope.

# data[].attributes.body
Thea Sand nævner at projektets største udfordring vat at problemerne der opstod blev identificeret alt for sent af leverandøren.

# data[].attributes.body
5 holdninger til off it projekter s. 1
Rapporten snakker omkring at man skal først erkende i virksomheden at man har brug for en forandring og alt det skal klarlægges før man igangsætter et it projekt

Andreas Kamstrup s. 7

Andreas nævner at man nødvendigvis ikke kun skal erkende de problemer der opstår. Han har derimod mere fokus på at man skal erkende de muligheder der er for at løse de problemer man beskæftiger sig med.

¨

# data[].attributes.headline
Nye, moderne og højteknologiske it-systemer skaber problemer for tidsrammen og budgetterne

# data[].attributes.subject
Nye, moderne og højteknologiske it-systemer skaber problemer for tidsrammen og budgetterne

# data[].attributes.body
Professionalisering af arbejdet med IT i staten s.37

Rapporten nævner at man anvender leading edge technology gør det svære at gennemføre it projekter til tiden og til budgettet

Andreas Kamstrup s 9

Andreas nævner at it-systemerne bliver mere komplekse og mere avanceret da de skal kunne flere ting end før i tiden. Derfor er det utroligt svært at udvikle de systemer

# data[].attributes.body
"Og ledelsen tror, at det er noget, der foregår nede i IT-afdelingen. Det er noget med teknik, det har vi ikke forstand på. Nej, det er ledelse. Det er forretning. Der er ingen forskel mellem IT og forretning. Det er to sider af samme sag. Du kan ikke delegere det her ned til IT-chefen eller digitaliseringschefen. Det er vicedirektøren, det er direktionen, der må involvere sig i det her. "

Interview Ejvind Jørgensen s. 6

"Lederen følger med i og forstår som bruger, hvilke nye teknologier,
som er på vej, og hvordan de kan påvirke organisationens fremtidige
mission, forretningsmodel og services."
- Ledelse i D-land. s.  33

# data[].attributes.body
Manglende projektmodenhed: På trods af en meget lav projektmodenhed gennemfører
flere styrelser meget komplekse it-projekter. Styrelserne kompenserer typisk for den lave
projektmodenhed gennem et omfattende brug af eksterne konsulenter. Det har ført til,
at viden og erfaring fra projekterne ikke opbygges og forbliver i styrelserne.

Professionalisering af arbejdet med IT i staten. s. 29

Risici er en vigtig faktor som man skal have for øje. Det kan især omhandle kundens modenhed. Modenheden skal ses som en risiko da kunden oftest ikke har ligeså meget viden som leverandøren. en anden risiko er forbundet med radikaliteten. Selvom det kan give mange gevinster, er det også forbundet med risici

Bedre styring af It s. 9

# data[].attributes.headline
Svagt sammenspil mellem Konsulent, stat og leverandør

# data[].attributes.subject
Svagt sammenspil mellem Konsulent, stat og leverandør

# data[].attributes.body
Bonnerup s 21.
Bonnerup siger at sammenspillet mellem de tre parter er svagt og skal forbedres. Bl.a. er medarbejdernes tekniske meget begrænset.

Andreas Kamstrup 7. Andreas nævner at for at medarbejderne og lederne i det private kan blive bedre til it-projekter skal de på et kursus som koster 5000 kr. Derfor vælter det heller ikke ind med kunder nævner Andreas.

Thea Sand nævner at den største udfordring for deres projekt var at de blev orienteret for sent om problemerne som projektet stod overfor. Leverandøren var simpelthen ikke upfront med de problemer der prægede udviklingen af systemet. Årsagen til udfordringen var leverandørens umodenhed.