# data[].attributes.body
etest

# data[].attributes.attachment_link.description
Įterpinių skyryba_pratimas pratyboms pamokoje, Lietuvių kalbos testai

# data[].attributes.body
Prezi.com

# data[].attributes.attachment_link.description
9. Padėkite, kur reikia, skyrybos ženklus. Žmogus, Gėtės žodžiais tariant, kitame žmoguje tarsi veidrodyje mato pats save. 2. Jeigu jau reikės kasti duobę tai geriausia, mano galva, vieta būtų už pirties prie senosios linmarkos. 3. Žmogus, matyt, nebuvo linkęs į kalbas. 4. Užuot

# data[].attributes.body
PPT pateiktis

# data[].attributes.body
Konsultacijų bankas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Įterpiniai (daugiau ar mažiau apstabarėjusios atskiros žodžių formos arba apstabarėję posakiai) išskiriami kableliais, pvz.: Savick. Ilgai dar kalbėjosi tiedu senu pažįstamu, galima sakyti, draugu; užjautė viens kitą, na, ir, žinoma, suprato viens kitą. Laimė, nė vieno žmogaus tarpdury nebuvo, nes visus, matyt, sutraukė į vidų kalbėtojas, kurio kiekvienas žodis buvo girdėti net lauke. Myk.-Put.

Būdingiausi įterpiniai yra šie: aišku, aiškus (galimas, suprantamas, žinomas) daiktas (dalykas), savaime aišku, anot (ko nors), antra (kita) vertus, (ko nors) apmaudui (džiaugsmui, gailesčiui, laimei, nelaimei, nerimui, nusivylimui, pykčiui...), atrodo, be to, be kita ko (be kitko), beje, bėda, būdavo, deja, (ko nors) duomenimis (įsitikinimu, liudijimu, manymu, išmanymu, nuomone, parodymais, skaičiavimu, žiniomis...), gaila, galima sakyt(i) (manyti, teigti...), (kaip nors) galvojant (kalbant, manant, sakant, šnekant, žiūrint...), gėda, gėda sakyti, kaip girdžiu (girdi, girdėti, matau, matai, matyt(i), minėjau, minėta, pabrėžiama, pranešama, sakoma, žinoma...), kaip paprastai, kaip (kas nors) kalba (nurodo, pasakoja, praneša, pripažįsta, rašo, sako, šneka, teigia...), kiek atsimenu (girdėjau, numanau, pamenu, suprantu, žinau...), keista, keisčiausia, laimė, nelaimė, laimei, nelaimei, manau, manai, pamanyk, reikia manyt(i), matau, matai, matos(i), maža to, negana to, pasak (ko nors), pavyzdžiui, pirma (viena)..., antra (kita)..., trečia..., po teisybei, regis, man regis (rodos), rods, rodos(i), atrodo, pasirodo, sakau, sakai, sako, sakysim(e), sakyčiau, aiškiau (atvirai, geriau, konkrečiai, konkrečiau, paprastai, paprasčiau, švelniai, švelniau, teisingiau, tikriau, tiksliau, trumpai, trumpiau...) sakant (kalbant, pasakius, tariant, šnekant), sprendžiant (iš ko nors), suprantama, svarbiausia, šiaip ar taip, šneka, tarp mudviejų (mūsų) šnekant (kalbant), tarp kita ko, tarp kitko, teisybė, tiesa, tiesą (teisybę) sakant (pasakius), vadinas(i), vargas, žinai, žinok, žinote, žinoma, žiūriu, žiūrėk, žiūrėkit(e), žodžiu, vienu žodžiu, (vienu) žodžiu sakant (tariant) ir kt.

Leidinyje „Lietuvių kalbos rašyba ir skyryba" (Vilnius, 1992, p. 178-182) tarp būdingiausių dar teikti ir šie įterpiniai: be abejo, be abejojimo, ko gero, bijau, kieno nors žodžiais, teigimu, kieno galva, supratimu, nepaisant ko, išskyrus ką, atvirkščiai, priešingai ( negu kas), skirtingai nuo ko, vadinas(i), bendrais bruožais.

Kaip įterpiniai gali būti skiriami ir modaliniai žodžiai.

# data[].attributes.attachment_link.title
Konsultacijų bankas - Valstybinė lietuvių kalbos komisija

# data[].attributes.attachment_link.description
Įterpiniai (daugiau ar mažiau apstabarėjusios atskiros žodžių formos arba apstabarėję posakiai) išskiriami kableliais, pvz.: Savick. Ilgai dar kalbėjosi tiedu senu pažįstamu, galima sakyti, draugu; užjautė viens kitą, na, ir, žinoma, suprato viens kitą. Laimė, nė vieno žmogaus tarpdury nebuvo, nes visus, matyt, sutraukė į vidų kalbėtojas, kurio kiekvienas žodis buvo girdėti net lauke.