# data[].attributes.body
Forløbet har helt klart ændret min forståelse af, hvad kommunikation er, og hvad der er vigtigt i en kommunikationssammenhæng. Inden forløbet havde jeg en noget mere firkantet opfattelse af kommunikation, hvor jeg havde en idé om at kommunikation var en del mere simpelt end hvad tilfældet er. Kommunikation er langt mere dynamisk end hvad jeg hidtil har troet, og det går ofte meget mere ”begge veje” end jeg havde forestillet mig. Det kræver en del forarbejde at sætte sig ind i både interne og eksterne faktorer. Jeg har lært en masse om hvor vigtigt det er med analyse af en virksomhed/organisation etc. I det strategiske kommunikationsarbejde føler jeg mig klart bedst til at udvikle strategikoncepter, da jeg for det første synes det er den sjoveste del, men også fordi det er her man får lov at dykke ned i et felt og researche. Igennem arbejdet med ugeopgaverne har jeg fået en bedre forståelse for hvordan kommunikationsstrategier udvikles og hvordan man sikrer at strategi og plan hænger sammen. Jeg har lært vigtigheden af storytelling, og jeg synes at jeg har fået en god forståelse for, hvad det er storytelling kan, og hvorfor det kan være så vigtigt et redskab. Jeg hæftede mig især ved tekst omkring vigtigheden af gode historier, hvor der stod, at hvis et billede sagde mere end tusind ord, så sagde en fortælling mere end tusind tal. Det synes jeg er et godt billede på vigtigheden af gode historier. Jeg synes vi i min gruppe har været okay til at bruge storytelling ifm. produktdelen, f.eks. med Peter Larsen opgaven, hvor vi ville knytte mode sammen med kaffe. Men her var der også god læring i at finde ud af, at det hele skal hænge godt sammen, og at man kan have nok så gode intentioner, men hvis det man kommer med, ikke hænger godt sammen med kerneværdierne, så kan man hurtigt risikere at det giver bagslag. Det handler meget om troværdighed, hvor vigtigt det er, både indadtil og udadtil. Jeg synes helt klart, at meget af det vi har lært, kan hjælpe mig til at blive en bedre journalist. Storytelling er et superstærkt redskab, og jeg er blevet langt bedre til at spotte hvor det sker. Tidligere har jeg nok haft lettere at ”købe” en historie, men nu føler jeg at min kritiske sans er blevet skærpet, ligesom jeg selv er blevet bedre til se hvordan med kan ”sælge” en historie.

# data[].attributes.body
Forløbet har understreget for mig, hvor meget nærhed og en personlig fortælling betyder for kommunikation - uanset om ens kunde er en virksomhed, en politiker el. noget helt andet. Og hvor meget der handler om at skabe opbakning gennem karakterer og fortællinger, altså at ting, der egentlig stammer fra fiktionens verden også her gør sig gældende. Jeg har været overrasket over at opleve, at mange ‘gode formål’ i CSR skabes med kommunikationen som formål og ikke omvendt og at politik også i så høj grad udvikles med kommunikationen for øje.

I kommunikationsarbejdet føler jeg helt sikkert, at jeg er stærkest i at udarbejde produkter. Det er både i form af at finde på lidt anderledes, kreative ideer og ift. at arbejde visuelt. Jeg kan godt lide at designe og udvikle en æstetik. Af de strategiske ugeopgaver har jeg fået en forståelse for, hvordan hele kommunikationsstrategien udarbejdes og skal hænge sammen, lige fra værdier og grundnarrativ til det færdige produkt - lidt ligesom med journalistikken, hvor alt skal passe ind i vinklen, skal ens kommunikationsprodukter også pege ind i brandet og dets grundlæggende værdier. Det er også noget, som jeg har fået en bedre forståelse for og er blevet bedre til i forløbet - fx også under Peter Larsen kaffe-opgaven, hvor vi havde udviklet muleposer og blev gjort opmærksomme på, at det kunne stride imod bæredygtighedhedsværdierne. Altså at man ikke bare kan tænke i fede produkter, der tiltaler målgruppen, men også skal tænke i kritisk kommunikation - taler det her på nogen måde imod en af kerneværdierne, og er det noget en modstander kan angribe? Det har været en vigtig læring for mig. Fede initiativer og produkter gør mere skade end gavn, hvis de forringer legitimiteten og troværdigheden af et brand. Jeg har været lidt inde på narrativer, diskurser og storytelling i nogle af de andre dele, men jeg har igen lært, at de spiller en stor rolle ift. at skabe en kommunikation, der er både er troværdig og som styrker ens værdier og grundnarrativ - og som skaber opbakning for ens kunde. Mange af de her ting er jo noget, der kan være svært at se som almindelig kunde/modtager, men det er noget, vi alligevel opfatter og forstår ubevidst og implicit - fx det med Peter Larsen-muleposerne - så derfor er det netop vigtigt at arbejde grundigt og omfattende med alle disse aspekter. Jeg synes især vi arbejdede godt med det i vores FN-opgave, hvor hele vores strategi og produkter understøttede ideen og narrativet om dialog og inddragelse. Jeg føler, at det har hjulpet mig som journalist ift. lettere at kunne forholde mig kritisk over for virksomheder og politikere og deres kommunikation senere hen, nu hvor jeg har været med inde i maskinrummet. Omvendt føler jeg også, at den kritiske sans, vi har som journalister kan bruges konstruktivt i kommunikationen til fx at vinkle på værdier og narrativet, men også netop at fange ‘huller’ eller faldgruber i kommunikationen inden det sendes ud til interessenterne.

# data[].attributes.body
Først og fremmest, det jeg tænker, at jeg har lært gennem forløbet er, hvor stort et stykke arbejde kommunikationsarbejdet er. Jeg gik ind til faget, for at finde ud af, hvad kommunikation (som fag) egentligt handlede om. Jeg har fundet ud af, at der er mange forskellige komponenter, såsom grundfortællingen, kerneværdier, den overordnede storytelling, det grafiske/visuelle udtryk (kommer selvfølgelig mere an på opgave, og hvor ens kommunikation skal bruges henne) etc. som skal gå op i en højere enhed - før kommunikationen er virksom og har fået troværdighed. Noget der er gået op for mig i en kommunikationssammenhæng er, at man skal være tro mod sin kunde. Altså man kan ikke bare vælge en stil/grundnarrativ/diskurs etc. som jeg synes ville passe godt til kunden ( i vores øjemed, enten FN, Peter Larsen eller Anne Hammer) - det skal være tro mod kunden. Det virker banalt, men det blev tydeligt.

På den anden side, synes jeg det var en vigtig sondring vi fik frem i diskussionen d. 6/4 med Frank: Her snakkede vi med Almaz, og hun var ikke glad for ordet ‘fighter’ - hvor vi snakkede om, at nogen gange er man som kommunikatør også nødt til at ‘overbevise’ sin kunde om, at noget virker (her: ordet ‘fighter’). Det klinger godt i målgruppen, og giver et godt indtryk - selvom Almaz stejler på det. For hvad er vigtigst for Almaz i denne situation? Det er vel at trække stemmer. Kommunikatøren, skal kunne se både fra kundens og interessenters synspunkt - eller i hvert fald kunne analysere sig frem til noget. Det er også noget af det, som jeg vil tage med videre i mit journalistiske arbejde. Den øgede opmærksomhed på, de forskellige sider af sagen, og hvilken indflydelse det har - at bruge ét ord frem for et andet, eller måske en kilde frem for en andet, hvis det skulle være til en artikel - det så jeg, da vi lavede interessent-analysen i opgaven om politisk kommunikation og branding. Det bringer mig videre til arbejdet med diskurser, narrativer og storytelling - som også er noget jeg vil tage med videre. Den særlige opmærksomhed på, hvordan er det, at jeg fortæller denne historie? Det vil komme an på hvilke kilder jeg tager med, hvilke informationer jeg trækker frem og fra hvilket grundnarrativ og vinkel, man fortæller ud fra - det vil altid have nogle fravalg med sig. Og det gælder for både kommunikations- og journalistarbejdet.

Efter de tre ‘store opgaver’ er jeg blevet bedre og bedre til at forstå indholdet i de forskellige begreber. I starten fløj de rundt i mit hoved - men med jo mere arbejde i praksis, jo mere giver de mening. Jeg kan stadig blive en smule forvirret, når vi laver opgave - men det bliver bedre gang for gang. Jeg har tænkt meget over, at til min egen praktikside, der vil jeg prøve at gøre brug af et grundnarrativ og nogle kernebudskaber og -værdier. Det tror jeg vil gøre det mere overskueligt at fortælle om mig selv på, på den måde jeg gerne vil.

# data[].attributes.body
Forløbet har forstørret min forståelse af, hvad kommunikation er. Det er slet ikke så ensporet, som jeg troede, inden jeg gik i gang. Inden vi startede på forløbet, troede jeg, at kommunikation var en envejsting. En virksomhed eller organisation, som skal sælge/formidle ting eller en idé. Men det er langt mere kompliceret end det. Der er langt flere interessanter, man skal tage med i sin overvejelse.

Jeg føler, at jeg er ret stærk i målgruppeanalyse. Hvis man har styr på den, er det nemmere at lave planer og produktioner. Hvis man ved, hvem sin målgruppe er, er det desuden lettere at finde andre stakeholders, og finde ud af, hvad deres rolle spiller. Om de f.eks. udgør en mulighed eller trussel. Noget af det, jeg ikke vidste inden, var hvor stor en rolle en analyse af selve organisationen spiller. Det er enormt vigtigt, at den kultur, der er inden i virksomheden / organisationen også afspejles i det, man gerne vil markedsføre sig som.

Jeg har lært, hvor vigtigt det er at have grundfortællingen på plads. Grundfortællingen er vigtig for virksomheden eller organisationens identitet, men det er især også vigtigt for kommunikationen. Kommunikationen skal tage udgangspunkt i grundfortællingen. Og det er vi blevet skarpere og skarpere på. Desuden har vi i vores opgaver haft for meget tekst. Vores præsentation har ikke været nem og overskuelig. Især her til den sidste opgave. Det er selvfølgelig også en vigtig del af strategien – at man synes den er nem og overskuelig at læse.

Jamen f.eks. har lært, at storytelling er super gavnligt, hvis der f.eks. skal ske en ændring i en virksomhed. Det giver mening, at have en god storytelling, hvis man vil have alle med på ændringen. Jeg tænker meget over narrativer ift. produktioner, når det kommer til, hvad jeg gerne vil have, at modtagerne skal tænke. Stemmer det narrativ overens med grundfortællingen. F.eks. ift. Anne Hammer. Hun siger, at humor er vigtigt for hende, og derfor tænkte vi, at man kunne lave noget sjov med hendes navn. Eller kultur er vigtigt for hende, derfor skal hun lægge nogle billeder ud, hvor hun er med i en feministisk bogklub.

Nu er jeg blevet opmærksom på de strategier virksomheder og politikere bruger. Derfor kan man i sit journalistiske virke se bag om det. F.eks. hvis politikere bruger særlige vendinger gentagende gange. Man kan så som journalist spørge sig, hvorfor gør hen det? Og lave en kritisk spørgeplan ud fra det. Min journalistiske faglighed har jeg brugt meget. Det med at lave en skarp vinkel gør sig også gældende her. Hvis man kan formulere et skarpt budskab, er man godt på vej.

# data[].attributes.body
Refleksioner

Forløbet har givet et godt indblik i, hvad kommunikation er for en størrelse. Det er ikke bare noget, man lige laver over night. Det kræver en del arbejde og et godt kendskab til flere ting. Det er vigtigt, at man både kender til de interne og eksterne faktorer, så det hele er strømlinet. Det er utrolig vigtigt, at man har styr på sin målgruppe, fordi man ikke kan ramme alle med sin kommunikation. Derfor skal man kommunikere til en bestemt gruppe mennesker. Jeg synes, at det er mest spændende at arbejde med strategikoncepter og produkter. Her føler jeg, at man kan være med til at sætte et præg på den person eller virksomhed, man skal brande på en bestemt måde, hvilket er fedt. Man kan få lov til at tænke ud af boksen for at skabe en ny interesse, man kan få lov at være kreativ. Arbejdet med målgruppen har været svært i de tre store ugeopgaver. Det er nok vigtigt i forhold til dette, at man har mere tid til at fordybe sig i den gruppe mennesker, så man bedst muligt rammer dem. Hele processen er gået bedre for hver gang. Man arbejder og tænker mere visuelt. Man får en bedre forståelse for, hvilke platforme der passer ind hvornår. Og ikke mindst hvordan man bedst muligt kan skabe en fortælling, der gør, at man får brandet sin person/virksomhed på den rette måde, så det både er troværdigt og passer ind i målgruppen. Jeg synes, at det var lidt svært at skabe en ny historie for Peter Larsen Kaffe, da de allerede var godt inde i det, vi skulle arbejde med. Det samme gjorde sig lidt gældende for FN. De er begge veletableret, og opgaven handlede mere om at få dem til at være aktuelle for unge, derfor var det lidt svært at skabe helt ny storytelling her. Det var en del federe at arbejde med Almaz på det punkt, da hun ikke selv havde så vildt meget at fortælle ud fra det, vi fik fortalt af hende. Derfor følte jeg, at der nærmest var frit spil, og man kunne være med til at skabe en ny fortælling af hende, selvom hun selvfølgelig allerede havde været valgt, så det var en god blanding af hendes værdier og en nytænkning af hende. Jeg tager bestemt både storytelling og arbejde med målgruppe videre. Man skal selvfølgelig altid forsøge at være så objektiv som muligt, men når man skriver/snakker til en bestemt målgruppe, man kender, så bliver det også nemmere navigere rundt og bruge udtryk eller vendinger, der passer ind. Jeg tænker generelt, at det journalistiske kan gøre, at man tænker mere kreativt.