# data[].attributes.attachment_link.description
Den här gruppen är för dig som stöttar vuxna att utveckla sin svenska på arbetsplatsen och/eller i yrkesämnen. Gruppen är tänkt som mötesplats och diskussionsforum för pedagoger,...

# data[].attributes.body
maria.zeffer@norrtalje.se
christina.granberg@norrtalje.se
mari.wiklund@upplands-bro.se
lena.ortengran@upplangs-bro.se
irina.stigstedtdahlqvist@upplands-bro.se
aleksandra.derwisz-malinska@upplands-bro.se
ulrika.samuelsson@osteraker.se
anna-maria.akergarden@osteraker.se
erika.ojtorp@lidingo.se
linda.elwin@lidingo.se
eva.lindau@sundbyberg.se
carina.hakansson@lidingo.se
mirna.bozic@sundbyberg.se
eva.gren@sundbyberg.se
yerdanos.habtom@sundbyberg.se
ganna.pyshchyta@sundbyberg.se
helena.mehrstedt@sundbyberg.se

# data[].attributes.headline
Niklas Mörk om Skolverkets nya råd om betyg och betygssättning

# data[].attributes.subject
Niklas Mörk om Skolverkets nya råd om betyg och betygssättning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolverket publicerade i dagarna publikationen "Allmänna råd om betyg och betygssättning" som ger rekommendationer om lärares, rektorers och huvudmäns arbete för att betygen i skolan ska bli mer rättvisa och mer likvärdiga.

I råden beskrivs lärares arbete med betygssättning, hur man bör följa upp betyg och betygssättning och hur betyg och kunskapskrav bör kommuniceras med elever.

Skolvärldens bloggare Nicklas Mörk, som arbetar som lärare på en högstadieskola i Lindesberg, brinner mycket för frågor som rör just betyg och betygssättning och han välkomnar Skolverkets nya råd.

- Att Skolverket går ut och skriver att de vill se en förflyttning av fokus i skolsverige till att lita på lärarnas professionella yrkeskunnande om bedömning och betygssättning, det är ett tydligt påstående som jag tycker är bra. Att Skolverket går ut och säger att man litar på lärare i det här fallet, det är stort. Jag funderar på om det finns någon myndighet som har markerat så tydligt tidigare, säger han.

Däremot tycker Nicklas Mörk att det är synd att Skolverket ska behöva markera på det viset överhuvudtaget.

- För någonstans är det på grund av att det har växt fram en praktik där andra bestämmer saker om lärarens arbete. Det är nödvändigt att man nu gör något åt det. Det här kommer inte att förändra allt, men det kommer att vara ett steg i rätt riktning åtminstone.

Varför tror du att det är ett steg i rätt riktning?

- Det här ger läraren mandat att stå upp för sitt yrke, tror jag. Ett allmänt råd är ändå ett råd för att följa lagar, förordningar och så vidare. Följer man de allmänna råden har man gjort rätt. Det här gör det lättare för lärare att ha råg i ryggen och säga att man har gjort rätt, säger Nicklas Mörk.

En del i de nya allmänna råden om betyg och betygssättning som Nicklas Mörk särskilt lyfter fram är punkten kring dokumentation.

- Jag tycker att lärare åläggs att dokumentera saker som egentligen inte är prio ett eller viktiga, och ofta i system som inte fungerar bra alls. I och med detta så måste lärare ändå dokumentera för att kunna sätta betyg vid sidan om, säger han och fortsätter:

- Här poängterar Skolverket att vi lärare inte ska hålla på med överdokumentation. Har vi ett digitalt system som stöttar lärarna, då är det bra - men lärare ska inte behöva dokumentera på två ställen för att kunna sätta betyg. Då är det bättre att slopa det systemet som inte fungerar till dess att det finns något bättre. Det här leder till att det inte blir den billigaste lösningen som man kommer att använda, utan då ska den vara ändamålsenlig, som det står i råden.

Samma sak gäller matrisanvändningen, menar Nicklas Mörk.

- Allt med matriser är inte dåligt. Men jag har sett att man använder matriser i överflöd för att kommunicera med elever och vårdnadshavare. Då är det inte ändamålsenligt för att man förstår matriser på olika sätt. Det har varit en explosion av matriser där man på många håll har valt att använda matriser till allt - och då blir det inte bra. Det måste vara ändamålsenligt, säger han.

Finns det något du saknar i de nya allmänna råden?

- Man förändrar ju inte kunskapskraven med de nya allmänna råden. Det är där någonstans man kan förändra betydligt mer och det är nästa steg att ta. Sedan kan man fråga sig varför de här nya allmänna råden kommer före de reviderade kunskapskraven. Men det är klart att det är en pågående förändring hela tiden i skolan, säger Nicklas Mörk.

Men han upplever ändå att de flesta lärarna hyllar de nya allmänna råden.

- Jag tror att de flesta lärarna skriker ut "äntligen!", för det är det här vi har väntat på någonstans. Det här är ett bevis på att det ligger någonting i de här tankarna kring vad som har gått snett tidigare.

Nicklas Mörk tror att de allmänna råden troligen även kommer leda till att främja lärarnas arbetsmiljö.

- Det främjar arbetsmiljön när lärare inte behöver ägna sin tid åt onödiga saker. Det känns som att det även kommer att stötta rektorerna i att kunna hjälpa sina lärare i att inte dokumentera för mycket. För skolledarna har ju ett arbetsmiljöansvar att se till att lärare inte jobbar för mycket. Det blir helt enkelt lite tydligare vad alla ska ägna sig åt, säger han.

Hannes Theander, undervisningsråd på Skolverket, arbetade i slutskedet med de nya allmänna råden.

- Det är väldigt roligt för myndigheten att råden tas emot positivt av lärare och att vi får genomslag med den information vi vill nå ut med, säger han och fortsätter:

- Det här är ett steg i rätt riktning därför att vi trycker extra på lärarprofessionens ansvar och deras kunnande att kunna göra bedömningar och att sätta betyg. Det är väldigt viktigt för att vi ska kunna få så rättvisande och likvärdiga betyg som möjligt, så att inte betygsättningen ska bli en mekanisk avprickning.

Varför kommer de nya allmänna råden ut innan de reviderade kunskapskraven?

- Anledningen till att vi tycker att vi kan gå fram med de allmänna råden är för att de kommer att var nyttiga även efter en revidering av kurs- och ämnesplaner.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärare hyllar Skolverkets nya råd om betyg och betygssättning

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolverket publicerade i dagarna publikationen "Allmänna råd om betyg och betygssättning" som ger rekommendationer om lärares, rektorers och huvudmäns arbete för att betygen i skolan ska bli mer rättvisa och mer likvärdiga. I råden beskrivs lärares arbete med betygssättning, hur man bör följa upp betyg och betygssättning och hur betyg och kunskapskrav bör kommuniceras med elever.

# data[].attributes.body
Länkarna är exempel och byts ut varje vecka. Vi jobbar annars med lärplattformen itslearning.

# data[].attributes.headline
Yrkesinriktad svenska - en Padlet till Facebookgruppen med samma namn

# data[].attributes.subject
Yrkesinriktad svenska - en Padlet till Facebookgruppen med samma namn

# data[].attributes.body
Gå in och lägg upp information om din skola, länktips etc.

# data[].attributes.body
Eleverna övar på ord och fraser i sina mobiler eller datorer. Man kan lyssna och öva på flera olika sätt. Det vore roligt om de av oss som jobbar med Quizlet kunde dela sets med varandra.

# data[].attributes.attachment_link.description
Quizlet is a lightning fast way to learn vocabulary.

# data[].attributes.body
Ett bra uttal hjälper eleverna att prata bättre. I filmerna kan de se vilka stavelser som är betonade och obetonade och öva på detta om och om igen.

# data[].attributes.headline
Intropadlet med bilder till varje kapitel

# data[].attributes.subject
Intropadlet med bilder till varje kapitel

# data[].attributes.body
Hur introducerar ni ett nytt moment?

# data[].attributes.body
Ett försök att strukturera informationen till eleverna

# data[].attributes.body
De flesta elever gillar att spela Kahoot. Ge dem länken så kan de fortsätta att träna hemma i sina mobiler. Om fler gör Kahoots så kan vi dela dem med varandra.

# data[].attributes.body
Peter Wall, Karlstads universitet

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad skiljer ett E från ett A – sex bedömningsaspekter

# data[].attributes.body
Att använda Padlet är jättelätt. Helena förklarar hur.

# data[].attributes.body
Vi i Sundbyberg har gjort dialoger tillsammans med eleverna. Hur tränar ni det muntliga?

# data[].attributes.headline
Sundbybergs APL-uppgifter för VOA1 med språkstöd

# data[].attributes.subject
Sundbybergs APL-uppgifter för VOA1 med språkstöd

# data[].attributes.headline
Helena i Sundbyberg efterlyser fler Quizlets till medicin 1

# data[].attributes.subject
Helena i Sundbyberg efterlyser fler Quizlets till medicin 1

# data[].attributes.body
Nån som jobbar med det?

# data[].attributes.attachment_link.title
Medicin 1 sva - matspjälkningssystemet Flashcards | Quizlet

# data[].attributes.attachment_link.description
Start studying Medicin 1 sva - matspjälkningssystemet. Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sverige under 1930-1960-talet

Politisk term och en epok

Folkhemmet är en politisk term som socialdemokratin använde för att beskriva en samhällsvision. Begreppet fick sin spridning efter att den socialdemokratiske ledaren Per Albin Hansson använt det i ett berömt riksdagstal från 1928.

Idag används folkhemmet även som en beskrivning av en tid och en epok i Sverige som tog sin början under 1930-talet och slutade i mitten 1960-talet. På den här sidan hittar du material som rör denna tid utifrån Nordiska museets olika ämnesområden.

Folkhemslägenheten

Hur bodde man under folkhemstiden? Kliv in i Folkhemslägenheten, en typisk lägenhet på två rum och kök från slutet av 1940-talet.

Folkhemmets rum

Intendent Maria Perers berättar det funktionalistiska kökets historia.

Minnesväska

På Nordiska museet finns en minnesväska om folkhemsperioden som går att hyra. Väskan är speciellt framtagen för äldreboenden och dagverksamheter och dess syfte är att väcka minnen
och skapa samtalsämnen. Väskan innehåller fotografier och föremål från Folkhemsperioden. Till personal finns det instruktioner, faktatext om folkhemsperioden samt förslag på ämnen att ta upp under samtal. Kostnaden för att hyra väskan är 200 kr för två veckor.

Litteratur

Hirdman, Yvonne: Sveriges historia - 1920-1965. Stockholm: Norstedt, 2012

Rudberg, Eva: Folkhemmets byggande - under mellan- och efterkrigstiden. Stockholm: Svenska turistfören., [1992]

Berggren Torell, Viveka: Folkhemmets barnkläder - diskurser om det klädda barnet under 1920-1950-talen. Göteborg: Arkipelag, 2007

Åkerman, Brita: Den okända vardagen : om arbetet i hemmen. Stockholm: Akademilitt., 1983

Bostadsvanor och bostadsnormer - Dwelling habits and housing norms / Svenska Arkitekters Riksförbund och Svenska Slöjdföreningens Bostadsutredning; red. Gotthard Johansson. Stockholm: Kooperativa förb. förl., 1955

Åkerman, Brita: Familjen som växte ur sitt hem. Stockholm, 1941

Lund, Kristina: Tvättstugan : en svensk historia. Stockholm: Nordiska museets förlag, 2009

Myrdal, Alva: Kris i befolkningsfrågan. 2. uppl. Stockholm: Bonnier, 1934

# data[].attributes.attachment_link.description
Idag används folkhemmet även som en beskrivning av en tid och en epok i Sverige som tog sin början under 1930-talet och slutade i mitten 1960-talet. På den här sidan hittar du material som rör denna tid utifrån Nordiska museets olika ämnesområden.

# data[].attributes.body
Det funkar ok men är lite bökigt för eleverna att lära sig i början. En del material vi skapar där, t.ex. självrättande test och korsord, stannar på itslearning. Vi kan alltså inte länka till det, tyvärr.

# data[].attributes.body
Malin och Lisa från NC pratar om hur man kan jobba språkutvecklande inom vård- och omsorgsutbildningen. En mycket bra podd!

# data[].attributes.attachment_link.description
Malin Dahlström och Lisa Gannå är medarbetare på Nationellt centrum för svenska som andraspråk. Under hösten 2018 arbetar de deltid som sfi-lärare på en undersköterskeutbildning med integrerad sfi för elever på studieväg 2. Podden följer deras arbete med att pröva ut och utveckla en didaktisk modell för hur lärare kan arbeta med nyanlända elever som är nybörjare i språket och går en yrkesutbildning på gymnasial nivå.

# data[].attributes.headline
En didaktisk modell för integrering av yrkes- och sfi-undervisning inom YFI-projektet

# data[].attributes.subject
En didaktisk modell för integrering av yrkes- och sfi-undervisning inom YFI-projektet

# data[].attributes.body
Gillade du NC-podden? Läs mer om deras arbetsmodell här!

# data[].attributes.headline
Lärande exempel på sfi i kombination med yrkesutbildning - från Skolverket

# data[].attributes.subject
Lärande exempel på sfi i kombination med yrkesutbildning - från Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vid en kartläggning eller bedömning av nyanlända elevers erfarenheter och kunskaper är det viktigt att den som håller i kartläggningen utgår från individens behov och förutsättningar och vad eleven språkligt kan klara av att svara på. Det är också önskvärt att ett eventuellt kartläggningssamtal genomförs på elevens starkaste språk. Det kan vara elevens modersmål eller ett andra- eller tredjespråk som eleven har utvecklat.

Ibland kommer man vid en kartläggning att möta elever som inte har någon skolbakgrund. Då kan det vara bra att tänka på att ge exempel från andra sammanhang än skolan för att stötta eleven. Det kan också vara bra att uppmuntra eleven när hon eller han berättar om till exempel vardagliga sysslor och vara uppmärksam på vilka erfarenheter och kunskaper eleven visar genom dessa. Ibland kan eleven dessutom behöva olika slags stöttning för att komma vidare i sina tankar. Det är då bra att ge konkreta exempel från till exempel vardagsliv eller samhällsliv för att inspirera.

En elev är inte alltid medveten om att hon eller han har lärt sig något av sina erfarenheter och genom det utvecklat kunskaper. Därför är det viktigt att eleven får positiv respons på det som hon eller han tar upp, att följdfrågor ställs och att eleven får hjälp att koppla erfarenheterna till kunskaper och ämnesområden så att eleven blir medveten om värdet av dessa.

Oavsett hur en kartläggning eller bedömning genomförs så finns det några områden som det kan vara viktigt att få syn på vid en kartläggning av nyanlända vuxna elever. Här följer exempel på områden som kan tas upp i ett kartläggningssamtal.

Språk och språkkunskaper

I samband med kartläggning av nyanlända och flerspråkiga elever i vuxenutbildningen är det väsentligt att synliggöra elevens olika språk och språkkunskaper. Redan innan inlärningen av andraspråket påbörjas har den vuxna eleven tillägnat sig ett eller flera språk och därmed utvecklat ett begreppssystem på ett annat språk och en medveten eller omedveten kunskap om språk och språkanvändning. Eleverna kan komma från flerspråkiga sammanhang och regelbundet också ha använt olika språk i olika situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt inom tidigare studier. Dessa kunskaper och erfarenheter är en resurs i lärandet och kan ha stor positiv betydelse för elevens studier och utveckling av det svenska språket. Har man utbildat sig på ett annat språk än modersmålet kan det språket vara det starkaste i utbildningssammanhang.

På vilket sätt en elev har lärt sig de olika språken (med eller utan formell utbildning) kan ge värdefull information för språkutbildningens utformning och innehåll, till exempel hur van eleven är vid att lära sig språk via undervisning. Tidigare utbildning och erfarenhet av att studera språk kan underlätta studierna. För elevens utbildning inom sfi kan det vara relevant att fundera över hur innehållet i och erfarenheterna av de tidigare studierna påverkar både språkutbildningens innehåll och dess utformning.

Läs- och skrivinlärning

Elever som saknar tidigare utbildning eller som har kort utbildning och inte är funktionellt litterata ska få en möjlighet att förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter inom ramen för sfi-utbildningen. Den grundläggande läs- och skrivinlärningen vänder sig även till personer som är litterata men som inte behärskar det latinska alfabetet. Det innefattar en möjlighet att både fördjupa och automatisera sina kunskaper. Att lära sig läsa och skriva för första gången tar tid och dessa elever kan inte heller använda läsning och skrivning som redskap i sin utveckling av svenska språket, exempelvis genom att använda sig av översättningsverktyg.

För de elever som inte fått möjligheten att utveckla ett skriftspråk i hemlandet gynnas språkinlärningen av att undervisningen i grundläggande läs- och skrivinlärning sker på elevens starkaste språk.

Kraven på litteracitet i dagens samhälle är höga:

I Sverige, såväl som i de flesta västländer, tas läs- och skrivkunnighet ofta för given och många krav förknippade med förmågan att obehindrat kunna läsa och skriva finns inbäddade i samhällsstrukturen. Läsande och skrivande är en central aspekt av vuxenidentiteten och förutsätts ofta i de roller och sociala situationer som hör vuxenlivet till. [...] En vuxenidentitet i Sverige idag innefattar en ständig interaktion med olika typer av texter, bilder och symboler som man behöver kunna tolka och agera utifrån, inte bara som studerande utan också som t.ex. konsument, förälder, arbetstagare, egen företagare, föreningsmedlem och medborgare. ( Lindberg, Inger. & Sandwall, Karin, s. 376)

Elevens behov av att kunna läsa och skriva i sitt vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv är ett betydelsefullt område att samtala om vid kartläggningen, både med dem som saknar tidigare utbildning och med dem som har gått flera år i skolan. En del elever kan tidigare ha haft ett arbete med mycket formellt skrivande, andra kan ha använt sina skrivkunskaper enbart i vardagssituationer och några kanske aldrig har använt sig av skrift. Att ta vara på elevens tidigare erfarenheter av att använda språk blir viktigt i kartläggningen så att man kan planera grundläggande läs- och skrivininlärning.

Kommunikations- och språkinlärningsstrategier

Ett av målen för sfi, men också en förutsättning för fortsatt språkutveckling, är att eleven utvecklar sina inlärnings- och kommunikationsstrategier. Att kunna använda strategier för att få fram sitt budskap också när språket inte räcker till för att göra sig förstådd, är en viktig kompetens vid såväl andraspråksinlärning som andraspråksutveckling. Det kan därför vara relevant att samtala kring detta i kartläggningen genom frågor om hur eleven gör för att uttrycka något när han eller hon inte har ord för det.

Framför allt i tidiga stadier av språkinlärningsprocesser är olika kommunikativa strategier centrala. Det kan vara ickeverbala strategier som gester och mimik eller språkliga strategier för att komma runt tillkortakommanden. Det kan även vara omskrivningar, kodväxling, frågor eller att efterfråga bekräftelse. En god förförståelse av textens ämne eller lässtrategier såsom sökläsning, att använda sammanhanget för att komma åt betydelsen av ordet eller att använda översättningsverktyg är olika strategier för att med behållning kunna läsa en text. Att redan i kartläggningen samtala kring dessa områden, till exempel om hur van eleven är att läsa text och använda översättningsverktyg kan vara betydelsefullt inför planeringen av studierna.

Studiebakgrund och studieerfarenheter

En elevs utbildningsbakgrund har betydelse för planering av studierna och för inplacering på rätt kurs i olika ämnen och på rätt studieväg inom sfi. I samtal om utbildningsbakgrund är det relevant att prata om elevens tidigare både formella och icke-informella lärande. Antal år i skolan beskriver inte alltid vilka faktiska erfarenheter en elev har, då undervisningen kan ha varit oregelbunden eller skett på ett annat språk än elevens starkaste språk.

Yrkesbakgrund och arbetslivserfarenhet

Eftersom utbildningen inom sfi också ska anpassas efter elevernas erfarenheter och allsidiga kunskaper kan en elevs yrkesbakgrund och arbetslivserfarenhet påverka innehållet i språkundervisningen. För att möjliggöra en språkundervisning som utgår från elevens yrkesbakgrund och arbetslivserfarenheter är det betydelsefullt att inkludera det i kartläggningen. Arbetsmarknad och yrkesutbildning i Sverige kan skilja sig från hemlandet och därför är det relevant med kommunikation kring arbets- och yrkesliv ur ett jämförande perspektiv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vid en kartläggning eller bedömning av nyanlända elevers erfarenheter och kunskaper är det viktigt att den som håller i kartläggningen utgår från individens behov och förutsättningar och vad eleven språkligt kan klara av att svara på. Det är också önskvärt att ett eventuellt kartläggningssamtal genomförs på elevens starkaste språk.

# data[].attributes.body
Bra handledningar från Specialpedagogiska skolmyndigheten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skrifterna uppdateras med jämna mellanrum, senast i april 2018. Se till att alla som ska använda Studiepaket vuxen har aktuella versioner av skrifterna, med tryckår 2018 angivet på sidan 2.

# data[].attributes.headline
Mycket av det i kolumnen här till vänster är exempel på hur man kan stötta eleverna i deras lärande.

# data[].attributes.subject
Mycket av det i kolumnen här till vänster är exempel på hur man kan stötta eleverna i deras lärande.

# data[].attributes.attachment_link.description
I den här gruppen tänkte jag att man kan dela med sig av sin metodik. Hela lektions planeringar. Tips på övningar,filmer, uppgifter, powerpoints som är bra i våra ämnen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbetsplatsförlagt lärande - ett forum för yrkeslärare

# data[].attributes.attachment_link.description
Den här Facebookgruppen används som en kanal för information om och diskussion kring arbetsplatsförlagt lärande. I de diskussioner vi gemensamt har utgår vi från de styrdokument som styr vår...

# data[].attributes.headline
Vårdhunden Primus sprider glädje och lugn på demensboende

# data[].attributes.subject
Vårdhunden Primus sprider glädje och lugn på demensboende

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TYRESÖ. Att klä på sig går snabbare och talet flyter bättre.

Allt tack vare vårdhunden Primus som jobbar på ett demensboende i Tyresö.

Men framförallt sprider han glädje.

- Jag har sett att det piggar upp bara att få känna på pälsen. Det ger liv och rörelse, säger gruppchefen och hundföraren Lynn Lindqvist.

Åttaåriga labradoodlen Primus är en certifierad vårdhund som jobbar på demensboendet Villa Basilika i Tyresö.

Han är stor. Så pass stor att han tar upp nästan hela soffan där han lagt sig till ro. Han lyfter huvudet och låter sig klias under hakan innan han helt sonika vilar huvudet i Thords hand. Thord Falk, 86, har själv haft hund största delen av sitt liv och uppskattar att få umgås med Primus på boendet.

- För mig är det fantastiskt att ha honom här. Jag tycker om djur. De andra gör det också. Det är härligt att få klappa dem.

- Det var faktiskt Primus som hittade mig. Han kom in i mitt rum och efter ett tag hoppade han upp i sängen och lade sig bredvid mig. Han kan somna vid mig, då är han trygg.

Olika hundar har olika påverkan

Förutom Primus finns det tre personalhundar på boendet, varav en är under utbildning till att bli vårdhund.

- Hundarna har olika betydelse. En kan ge energi och skratt medan Primus ofta är lugnande, han får dem att slappna av, säger gruppchefen Lynn Lindqvist.

Primus jobbar måndag till fredag. På förmiddagarna går han med aktivitetsansvariga Moa Engström. Han är med när de boende ska klä på sig och äta frukost och under olika aktiviteter som promenader eller filmvisning.

- Han hjälper till i vardagssituationer som ibland kan vara problematiska. När Primus kommer in kan en påklädning ta fem-tio minuter istället för en timme, säger Moa.

"De tar fram minnen"

På eftermiddagen är det speciell hundtid där Primus hälsar på alla, skakar tass och gosar. Han jobbar också en del med sorgearbete, om någon förlorat sin partner eller vän lägger han extra tid hos den som behöver. Han är även med vid livets slutskede.

Flera studier har visat att hundar och andra djur kan ha positiva effekter på den psykiska hälsan. Framförallt verkar de lugnande och kan minska oro och stress hos vårdtagare. Moa ser ännu fler fördelar:

- Till exempel med de som har svårt med talet, de kan prata i fullständiga meningar när de börjar gulla med djuren. De plockar också fram minnen, att de kan säga " jag hade hund när jag var liten", " vi hade katter ". Då letar man i minnet vilket är väldigt bra.

När man kelar med hundar eller andra djur frisätts oxytocin och serotonin - kroppens egna måbra-hormoner som gör oss lugna och glada. Även hundarna har de här hormonerna och mår bra av att kela. Den effekten märker Lynn av som kallar Primus för "en knähund på 38 kilo".

- Han trivs i sitt jobb. Hans arbete är att göra en människas liv bättre en dag i taget. Och han gör det med bravur, säger Lynn.
Följ Svenska Hjältar på Facebook

En labradoodle är en blandning mellan labrador retriver och pudel. De fäller inte särskilt mycket hår och är någorlunda allergivänliga. Hundrasen är smart, social och passar som familjehund.

5 fina initiativ för landets äldre 00:45
Varje år skriver vi om hundratals vardagshjältar som visat prov på mod, civilkurage och medmänsklighet. Av dessa utser Nominera din hjälte här nedan! vår jury sju hjältar som prisas på Svenska Hjältar-galan i december på Aftonbladet.se och i TV3.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
Vårdhunden Primus sprider glädje och lugn hos äldre på demensboende

# data[].attributes.attachment_link.description
TYRESÖ. Att klä på sig går snabbare och talet flyter bättre. Allt tack vare vårdhunden Primus som jobbar på ett demensboende i Tyresö. Men framförallt sprider han glädje. - Jag har sett att det piggar upp bara att få känna på pälsen. Det ger liv och rörelse, säger gruppchefen och hundföraren Lynn Lindqvist.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grät av lycka när hon fick se vårblommorna

Frivilliga tar med äldre på cykelturer för att de ska få komma ut i friska luften och bryta vardagstristessen.

- Det är deras rättighet att få känna vinden i håret, och det är vår skyldighet att ge dem det, säger Kate Ohlsson, ordförande för "Cykla utan ålder Sverige".

När Kate Ohlsson blev arbetslös i början av 2016 läste hon om Föreningen "Cykla utan ålder Sverige", ett initiativ där frivilliga tar med äldre på cykelturer med en så kallad Christianacykel. Hon anmälde sig och blev redan efter första turen helt såld på konceptet, något 24Blekinge var först att rapportera om.

- Man kommer ut på äldreboenden och trots att man ser att de har det bra så flyter deras vardag ihop. De behöver något att se fram emot som bryter vardagen och det är just det vi gör, säger Kate Ohlsson som nu är ordförande för organisationen.

"Speciellt att få komma ut i friska luften"

En gång i veckan kommer frivilliga från organisationen till olika äldreboende för att ta med de äldre ut på en cykeltur. Är det kallt ute bäddas de ner med varma filtar och täcken. Kate Ohlson berättar att de brukar komma tillbaka med rosiga kinder, ivriga att berätta för andra på boendet vad de har sett ute i parken eller på stranden under sina turer.

- Alla har rätt att få känna vinden i håret. Det är inte samma sak om man sätter sin mamma i en bil. Det är något speciellt med att komma ut på det sättet. Att höra fåglarna kvittra, känna doften av blommorna. Det är en rättighet och det är en skyldighet att ge det till våra äldre.

Grät av lycka när hon fick se tulpanerna

Kate Ohlson minns särskilt en cykeltur med en äldre dam. Hon såg att det rann från damens ögon och stannade för att hjälpa henne att torka lite.

- Men det var ju glädjetårar. Hon började gråta när hon såg vårblommorna. Hon sa att hon hade läst om de fantastiska tulpanerna i tidningen men trodde aldrig att hon skulle få se dem i verkligheten. Hon fortsätter:

- Då tänkte jag: Du är ju med och betalar skatt, klart att du ska få se blommorna i verkligheten.

Kate Ohlsson menar att dessa cykelturer betyder otroligt mycket för de äldre.

"Beroende av att se deras glädje"

- När vi är ute och cyklar så stannar folk och pratar, vinkar och ler. Sätter du samma person i en rullstol är det ingen som stannar. De har varit med och byggt upp samhället och de vill ju också komma ut och se hur stan växer.

Projektet startades av Kalle Albjär 2012 och finns i dag i 13 kommuner i Sverige. Kate Ohlsson berättar att det har varit svårt att nå ut till folk som vill engagera sig och bli det som de kallar för cykelpilot. Hon uppmanar folk att gå med:

- Man blir beroende av att få se deras glädje och lycka. Vi behöver fler eldsjälar.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
Tar med äldre på cykeltur: "Alla har rätt att känna vinden i håret"

# data[].attributes.attachment_link.description
Frivilliga tar med äldre på cykelturer för att de ska få komma ut i friska luften och bryta vardagstristessen. - Det är deras rättighet att få känna vinden i håret, och det är vår skyldighet att ge dem det, säger Kate Ohlsson, ordförande för "Cykla utan ålder Sverige".

# data[].attributes.headline
Google översättning kan äventyra patientsäkerhet

# data[].attributes.subject
Google översättning kan äventyra patientsäkerhet

# data[].attributes.attachment_link.title
Googles översättning kan äventyra patienters hälsa

# data[].attributes.attachment_link.description
Ofta är Googles översättningar riktigt bra. Men i vissa fall kan felöversättningar äventyra hälsan. Det fastslår forskare vid University of California efter att ha studerat ordinationer och instruktioner från läkare till patienter.Forskarna har undersökt hur Google översätter de rekommendationer av olika slag som patienter får med sig hem när de skrivs ut från akuten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eshaq Hassani bor i Älghult och går på vård- och omsorgsprogrammet på Uppvidinge gymnasiet. Han arbetar extra inom hemtjänsten och har fått sommarjobb på vårdcentralen i Åseda.

- Efter min praktik sa min chef att jag kunde söka sommarjobb hos dem. Jag blev mycket glad och förvånad när jag fick jobbet, säger han.

Han upplever att det har varit relativt enkelt att få ett arbete och har varit självförsörjande i nästan ett år.

Allt fler sysselsatta

I Uppvidinge kommun har andelen nyanlända sysselsatta i antingen studier eller i arbete gått upp från 19 till 46 procent mellan perioden 2015-2018.

Enligt statistik från Arbetsförmedlingen så ökar andelen sysselsatta nyanlända snabbt, med några få undantag. I genomsnitt har sysselsättningsgraden ökat från 20 till 36 procent och från 30 till 38 procent i Kronoberg respektive Kalmar län.

- Tillväxten har varit god i Uppvidinge kommun och många företag har velat testa och plocka in nyanlända i sina verksamheter, säger Henrik Le Cleach, chef på arbetsmarknadsenheten.

Arbetsmarknadsåtgärd bakom ökningen

En förklaring till den sysselsättningsökning som Arbetsförmedlingen presenterar är arbetsmarknadsåtgärder som extratjänster.

Extratjänster är en arbetsmarknadsåtgärd så att nyanlända får möjlighet att praktisera på en arbetsplats. Förhoppningen är att det ska leda till ett riktigt jobb så småningom.

I Uppvidinge kommun hade 50 nyanlända blivit sysselsatta 2018 och 40 av dessa tack vare extratjänster.

- Extratjänster är en viktig åtgärd så att nyanlända får chansen att komma ut på olika arbetsplatser, säger Henrik Le Cleach.

"Omöjlig" demografisk ekvation

År 2028 kommer andelen 80 år och äldre att öka med 48 procent samtidigt som andelen i arbetsför ålder ökar med bara fem procent, enligt SCB.

Det blir viktigt att de utrikesfödda kommer i arbete om man ska bibehålla välfärden, skriver Arbetsförmedlingen i sin rapport "En halv miljon nya jobb behövs till 2030".

Eshaq Hassani vill hjälpa till och ser fram emot att sommarjobba på vårdcentralen.

- Jag kommera att vara bättre förberedd nu och göra mitt bästa, säger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyanlända viktig resurs inom bristyrken - Eshaq satsade på vården

# data[].attributes.attachment_link.description
Eshaq från Afghanistan kom till Sverige 2015 som ensamkommande och är i dag självförsörjande. Utrikesfödda studerar eller kommer ut i arbete i mycket snabbare takt nu än förut, visar en sammanställning från Arbetsförmedlingen. Något som är viktigt inom många bristyrken.