# data[].attributes.headline
Dilara, Natasha, Frederikke L, Frederikke S

# data[].attributes.subject
Dilara, Natasha, Frederikke L, Frederikke S

# data[].attributes.body
Vi vil gerne råde eleverne i folkeskolen til at huske på at de er gode som de er! Man er nødt til at skabe en klasse hvor der både er fokus på faglighed og trivsel, da det er to faktorer der ophæver og styrker hinanden, og skaber unge der er rustet i fremtiden til at tro på dem selv og ikke bukke under for et pres om at skulle klare alt perfekt, og at det hele handler om faglig kunnen.
En god fremtid, er en fremtid hvor man støtter hinanden til det vi er gode til hver især.

# data[].attributes.body
Vi er ikke enige med konkurrencestaten eller velfærdsstaten, men vi ligger midt imellem. Vi vil gerne trække fra ting både fra den ene og den anden stat. vi vil gerne have den dygtige faglighed fra konkurrencestaten, men vi vil også have, at der bliver lagt fokus på den sociale intelligens. Der skal kunne være plads til mennesker, der både kan udvikle sig selv på dygtig faglighed, men også til dem, som kan udrette store ting med de sociale værdier og deres håndkraft.

# data[].attributes.body
Vores velfærd er det vigtigste, men konkurrence er også godt, til en vis grad. Vi skal ikke gå så meget op i karakterer eller bestået ikke bestået.Der skal ikke være karakter i de mindre klasser, men vi har ikke noget imod at det er der når man bliver ældre. der skal stadig være lære sociale kompetencer organisk og lære hvordan de skal omgås andre mennesker. moralen, værdier, ''den gode medborger'' er vigtigere end karaktererne.

# data[].attributes.headline
Isabella, Pernille, Mille, Beyza og Emma

# data[].attributes.subject
Isabella, Pernille, Mille, Beyza og Emma

# data[].attributes.body
Der skal ikke være så meget fokus på tallene og karaktererne, men på personen som helhed.
Alle uddannelser skal være lige attraktive om det så er en akademiker eller en erhvervsuddannelse - vi har brug for alle, og alle skal værdsættes.

# data[].attributes.body
·Den første var alles ligeværd, dvs. At alle uanset, formue, køn, religion, evner, og bosted regnes som ”menneske først”.

· Den anden forestilling var alle lige muligheder, dvs. At alle uanset objektive forskelle, skulle have samme adgang til velfærdsstatens institutioner.

·Den tredje var økonomisk lighed, dvs. At forskelle i formue og indkomst skulle minimeres gennem et progressivt skattesystem, ligesom den enkelte skulle kompenseres i tilfælde af arbejdsløshed og sygdom, og skulle sikres ved alderdom.

# data[].attributes.body
Den nye folkeskolereform fokuserer på kompetencer og ikke så meget på dannelse. Den lægger vægt på det kritikerne kalder "redskabsfag" (læsning, skrivning, regning) og lidt for "indholdsfag" (historie, geografi, kristendom). Det er ifølge kritikerne ikke dannet at have kompetencer, tilegne sig redskaber eller gøre nytte.

# data[].attributes.headline
fælles værdier: »Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer«

# data[].attributes.subject
fælles værdier: »Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer«

# data[].attributes.body
12-tals pigerne er et produkt af konkurrence-statens forventninger til eleverne i folkeskolen. De viser sig i form af karakterer, og at være den bedste fagligt - men også socialt. Det enkelte menneskes kompetencer er blevet til et tal, og er blevet sort/hvid.

# data[].attributes.headline
kigger vi på artikelen, skrevet af Laura Gillian udtaler hun f.eks at: 

# data[].attributes.subject
kigger vi på artikelen, skrevet af Laura Gillian udtaler hun f.eks at: 

# data[].attributes.body
" Hvis det sociale ikke fungere, og der er konfliker, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til siden.
For langt de fleste lærer er det helt indgroet, at de sociale skal være i orden, før man kan arbejde med det faglige. Det er både praktisk og moralsk nødvendigt".

Hun mener derudover at konkurrencestaten ikke passer ind i den nutidige folkeskole, da folkeskolen idag stadig i praksis vægter eleven (mennesket) før uddannelse.

Hun skriver også at:

"På trods af at samfundet ændrer sig, synes disse værdier at have en vis resistens, blandt andet fordi de ligger i skolens struktur og i lærernes professionelle identitet. Det er nogle meget stærke institutionelle mønstre og værdier, som de politiske ændringer ikke bare ændrer, men bliver tænkt ind i", siger hun.

# data[].attributes.body
I skolen arbejder man på, at presse eleverne til, at kunne yde deres bedste fx ved hjælp af nationtest og m.u.s. samtaler, da det er noget man kan bygge elever op til arbejdslivet senere i deres liv. det kan både være positivt, da man udfordrer eleverne og bygger dem op til livet efter skolen, men det kan også være negativt, på det grundlag, at det ikke er alle der kan klare sådan et pres.

# data[].attributes.body
Lærerne underviser stadigvæk eleverne, efter det gamle danske velfærdssamfund.

Eleverne skal lære hvordan man opfører sig i et fælleskab.

Lærerne mener der er negativt, hvis kun man fokusere på det faglige, og ikke på fælleskabets værdier.

Hun er uenigmed med Ove Kaj Pedersen, med hvornår konkurrencestaten indtræffer i folkeskolen, eftersom at hun mener, at man kan se ændringer, men skolen i høj grad omfortolker de politiske reformer, så de bliver tilpasset skolen projektet, som er i skolen i forvejen

Hvis det sociale ikke fungere, og der er konfliker, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til siden.

# data[].attributes.body
Vi ser en tendens til konkurrence i form af de mange forskellige test som findes i skolen.
Vi skal sammenligne os selv med andre lande og skolerne konkurrerer indbyrdes, hvem der ligger i toppen i DK.

Vi kan ikke have en konkurrencestat uden også at have en velfærdsstat.

Det der adskiller den danske konkurrencestat fra andre er at vi fokuserer mere på vores fælles økonomi og sikrer den danske velfærd og ikke så meget på mobiliseringen.

Uddannelsespolitik er blevet et fokus, hvor vi i DK skal bruge dygtige og højtuddannet nye arbejdere

# data[].attributes.body
Man snakker om, at der foregår en karakterkrig i klasserne på gymnasiet, hvor eleverne kæmper med hinanden om at få den bedste karakter som muligt, får at komme ind på deres drømmeuddannelse. Nogle af de videregående uddannelser har utrolig høje adgangskvotienter og dette kan presse eleverne til at sigte efter den højeste karakter som muligt og styrke elevernes faglighed.