# data[].attributes.body
Sinivalaat ovat täysin vesielämään sopeutuneita nisäkkäitä. Ne vaativat elinympäristöltään paljon tilaa kokonsa vuoksi ja sen takia elävät suuremmissa merissä.
Sinivalaat pystyvät elämään kylmissäkin merissä.

# data[].attributes.body
Sinivalas esiintyvät maailman kaikissa valtamerissä, arktista ja muutemaa pientä merialuetta lukuun ottamatta.

# data[].attributes.body
Lämpötilan nousu (ilmastonmuutos) Vaikuttaa valaiden ruokailualueisiin ja esim. krilliäyriäisiin, joka on valaiden ainut ravinto. (abioottinen tekijä)
Ympäristömyrkyt, jotka aiheuttavat valaille terveysriskejä, kuten hormonaalisten toimintojen häiriintyminen. Kulkeutuu valaille ruoan mukana. (bioottinen tekijä)

# data[].attributes.body
Levinneisyytensä vuoksi sinivalaan ekolokeron voisi ajatella olevan laaja, mutta sinivalaan suppean ravinnon vuoksi sen voidaan ajatella olevan kapea. Koska laji syö pääosin vain krilliäyriäisiä ja kyseistä lajia syö myös muut valaslajit sekä eläimet on ravinnon kilpailun vuoksi ekolokero kapea. Ravinnon voidaan katsoa olevan lajin minimitekijä.

# data[].attributes.body
Esim. veden lämpötilan nousua voisi havainnollistaa valaiden esiintymispaikkojen avulla seuraamalla muuttuuko vaikka valaiden ruokailualue yhtäkkiä.

Valaasta voisi ottaa näytteitä liittyen veden ympäristömyrkkyihin, mutta tämän voisi toteuttaa helpommin esim. krilliäyriäisellä.

# data[].attributes.body
Talvisin Sinivalas siirtyy lämpimille vesille parittelemaan.

# data[].attributes.body
Harmaavalas
Sama ravinto kuin Sinivalaalla

# data[].attributes.body
Katka(valastäi)

# data[].attributes.body
Valas ja krilliäyriäinen
Valas saalistaa krillin

# data[].attributes.body
Ei ole

# data[].attributes.body
Jokin meren pohjalla oleva laji voisi käyttää valaiden ulostetta hyväksi, mutta tämä ei kuulu pöytävierassuhteeseen.

# data[].attributes.body
Valtameret/meret

# data[].attributes.body
Sinivalaat hankkivat itse ravintonsa, joten ne ovat omavaraisia
Sinivalas on toisen asteen kuluttaja, koska se syö äyriäisiä.
Ravintoketju/ravintoverkko:

# data[].attributes.body
Sinivalaita on enää vajaa 10 000 yksilöä, johtuen lajin pyynnistä. nykyään laji on rauhoitettu, mutta laskeneen määrän vuoksi sitä esiintyy harvakseltaan.
Populaatio kasvaa hitaasti johtuen valaiden lisääntymisestä ja kuolleisuudesta.
Valaat ovat sukukypsiä 10-vuotiaina ja lisääntyvät uudestaan vasta poikasen imettämisen loputtua.
Lajilla ei ole reviiri käyttäytymistä tai paljoa lajin sisäistä kilpailua.

# data[].attributes.body
Sinivalaat ovat erittäin uhanalaisia, johtuen esimerkiksi:
1. Ilmastonmuutos (merten lämpeneminen)
2. Ympäristömyrkyt
3.  Elinympäristön tuhoutuminen
(ihmisten rakennukset)
4. Merten roskaaminen (valaat saattavat syödä vahingossa esim. muovia)
5. yhteenotot laivojen kanssa (joskus laivat törmäävät lajin yksilöihin)
6. Laiton metsästys

# data[].attributes.body
mertensuojelu- ja  valaiden rauhoitusalueiden kehittäminen.

Valaanpyynnin lopettamisen puolesta kampanjointi.

Tehdään valasmatkailusta taloudellisesti kannattavaa.

Yleisesti merten puhdistaminen ja roskaamisen vastaiset toimet.