# data[].attributes.body
Bibelen og troen på den treenige Gud
-Treenige Gud
-Bibelen
Den stramme oppbygningen av kirken
De sju sakramentene
-Dåpen
-Konfirmasjon og fermingen
- Nattverden eller eukaristien
- Presteinnvielsen eller ordinasjonen
- Salving av syke
Messen
Hva ordet "katolsk" betyr
Jomfru Maria og Helgenene
Å leve som munk og nonne
Fornyelsen av kirken

# data[].attributes.body
Treenige Gud
For de kristne er ikke Gud bare en tanke eller en teori, men han er en person som menneskene kan ha en relasjon til. Og gud er ikke bare én men han er Den Treenige Gud- Faderen, Sønnen og Den Hellige Ånd. Likevel er det viktig å poengtere at hver og en av dem er fullt og helt gud. Sønnen er den samme som Faderen, Faderen er den samme som sønnen, den Hellige Ånd er det samme som både Faderen og Sønnen. Med andre ord er de ikke forskjellige personer, men likeverdige.
Det er av Katolsk tro å vise ære overfor alle tre, uten å blande de sammen og uten å tenke på Treenige Gud som forskjellige personer.
De katolskes syn skiller seg fra den ortodokse kirke ved at de mener at kirkens disiplin bygger på forholdet til Den Hellige Ånd, dermed mener de at "Den Hellige Ånd gjør Kristus nærværende i verden i dag". De mener altså an Den Hellige Ånd er nærværende og virksom i verden på mange måter men spesielt gjennom krikens sakramenter.

Bibelen
I andre religioner slik som Islam ses Koranen på som Guds fulle og hele åpenbaring. Men i katolsk kristendom er det Kristus som er Guds fulle og hele åpenbaring, ikke bibelen. Selve bibelen handler om Guds åpenbaring, men poenget er at den ikke i seg selv er en åpenbaring. Derfor selv om bibelen selvfølgelig er viktig for de katolske ses de ikke på som en "bok religion" slik som kanskje Islam blir sett på som.
Bibelen er tross alt en bok skrevet av ulike forfattere som var inspirert av gud og hadde vær sin egen oppfatning. De mener at bibelen er kirkens verk, det er de som har avgjort hvilke verk som er inspirert av Gud og hvilke som skal være en del av bibelen. Derfor ser de på bibelen som kirkens bok og det kristne fellesskapets bok. Dermed mener de at bibelen er viktig kilde for Guds åpenbaring i Kristus, men det er opp til hvert enkelt menneske og ha sin egen tolkning og forståelse av bibelen.

# data[].attributes.body
Den katolske kirke er veldig stramt og bestemt oppbygd. Fordi den blir styrt etter kirkeretten som er nøye og gjennomtenkte utformede regler. Lederne har stor makt og innflytelse i den katolske kirke. De aller viktigste lederne er biskopene (som er en leder og en veileder for de troende i et bestemt område) og prestene. De har lovet å vie hele sitt liv til kirken. Dette innebærer at de må gi slipp på mye, de må leve i sølibat. Som f.eks at de ikke kan gifte seg, og derfor kan de heller ikke ha seksuell omgang med noen, og dermed kan de ikke ha sin egen familie.
Paven er kirkens overhode, han er biskop i Roma og apostelen Peters etterfølger. Han har mange arbeidsoppgaver; han er politisk leder i Vatikanstaten, han utnevner kardinalene (biskoper med viktige oppgaver), paven utnevner også alle andre biskoper og mye mer. Men en av de viktigste oppgavene er å innvie nye prester som har fullmakt til å veilede menigheten, holde gudstjenester og utføre sakramentene i bispedømmet sitt.
Men det er bare menn som kan bli prester i den katolske kirke. I vår tid er det stort fokus på dette med likestilling derfor blir dette sett sterkt ned på. Dessverre er dette en lang tradisjon i den katolske kirke derfor blir det automatisk vanskelig for de å gi slipp på, samme som at det hadde vært vanskelig for oss å gi slipp på noen av våre tradisjoner slik som f.eks jul.

# data[].attributes.body
I den katolske kirke er det mye som er strengt og viktig. Men noe av det aller viktigste er å utføre kirkens sakramenter på en riktig måte. Vann, brød, vin, planteolje og menneskeord er helt vanlige ting men likevel noe så spesielt, menneskene får et møte med Jesus Kristus gjennom disse enkle tingene. Disse spesielle tingene ikke betyr noe spesielt med mindre det foregår i kirken, derfor har lederne en stor makt i den katolske kirke. Men De sju sakramentene kan sørge for at et enkelt menneske får Guds nåde og at Gud kan handle i livet vårt, gjennom hele livet.

Dåpen
I den katolske kirke er de vanlig å døpe spedbarn, det er det også i den ortodokse kirke. Da blir barnet en del av det Kristene fellesskap, dette skjer ved vann og korets tegn.

Konfirmasjon eller fermingen
Konfirmasjon eller fermingen er begge en bekreftelse på det som skjedde i dåpen. Konfirmantene må gå gjennom en undervisning i kirkenslære, dette gjorde jeg også da jeg ble konfirmert. Ved fermingen mottar de en styrke fra Den Hellige Ånd, dette skjer gjennom en salving med olje på pannen. Det vanligste er å bli fermet i 12-årsalderen, hos oss er det vanligst å konfirmeres i 15-årsalderen.

Nattverden eller eukaristien
Dette er den helligste av alle de sju sakramentene. Ordet eukaristi betyr "takknemlighet og takkebønn", mye fordi de i eukaristien gjenopplever på en måte det som skjedde da Jesus døde på korset for menneskenes skyld. Mens nattverd betyr "aftensmåltid" mye fordi man under nattverd spiser et lite brød stykke og drikker litt vin, brødet og vinen blir forvandlet til Jesus legeme og blod i deres øyne.

Skiftemålet eller forsoningens sakrament
En katolikk skal helst gå til skifte eller forsoning minst engang i året, til en prest eller skriftefar som han også blir kalt. Dette er fordi de skal anerkjenne syndene de har gjort. De mener at det er viktig å innrømme det gale man har gjort men også å få snakke om det som er vanskelig i livet. For når vi har snakket ut om ting som er vanskelige for oss er det enklere å legge det bak seg.

Ekteskapet
De mener at ekteskapet er en bekreftelse på Guds kjærlighet til den verden han har skapt. Det er også et bilde på kjærligheten mellom Kristus og kirken. Det som gjør ekteskapet så hellig er at det kan bli regnet som et sakrament er ektefellenes løfte til hverandre. Hvor de lover hverandre troskap og kjærlighet. Etter katolsk oppfatning kan ikke ekteskap brytes opp, derfor blir skilsmisse som oftes ikke godtatt.

Presteinnvielsen eller ordinasjonen
Biskpopene innvier nye prester. Dette skjer ved håndspålegging da legger biskopen hånda på hodet til den kommende presten for å velsigne han, innvielsen kan også skje ved bønn. Dette er veldig viktig, fordi det er det som gjør at de kan føre katolikken videre, fordi det gir prestene rett til å lede gudstjenester og å utføre sakramenter.

Salvingen av syke
Salving av syke skal utføres så tidlig som mulig når man er rammet av en alvorlig sykdom. Mye av dette er fordi at syke salving skal gi åndelig styrke og trøst hos den syke. I katolsk kristendom ble dette lenge kalt "den siste olje" fordi den vanligvis fra starten av ble utført når den syke lå for døden.

# data[].attributes.body
I katolikken er det viktig å delta på messer, fordi det er den viktigste formen for gudstjenester. Et spesielt kjennetegn for en katolsk messe er at det alltid er nattverd, nattverden står derfor ofte i sentrum.
For katolikkene handler messen om å ta imot det Gud har å gi, etter messen skal man føle at man blir sendt ut i verden med fornyet håp og tro.
En høymesse i katolikken kan sammenlignes med en høymesse i Norge. Presten sier sine ting og menigheten deltar på samme måte med sine svar og sang.
Forskjellen i den katolske kirke er vel at de bruker kroppen sin mye mer til å uttrykke ulike tilbedelser for eksempel. De troende kneler, gjør korsets tegn og gir hverandre ulike fredshilsener.  Ved messen står også lovsangen som uttrykker glede og takk overfor Gud sentralt.
Gudstjenestene skal engasjere alle våre ulike sanser, derfor tas det i bruk ulike ting slik som røkelse, prosesjoner (et høytidelig opptog), korsang, vievann.

# data[].attributes.body
Det er cirka 1.27 milliarder katolikker i verden i dag, 120 000 av disse bor i Norge som registrerte medlemmer av den katolske minoritet. Derfor er det viktig for oss å forstå kulturer og religioner som er en stor del av landet vårt. Noe spesielt med katolikken i forhold til andre trossamfunn i landet vårt, er at en menighet kan bestå av mennesker med bakgrunn fra 40-50 land. Land slik som Vietnam, Filippinene, Siri Lanka og Chile er vanlige, og ofte kommer de som immigranter til Norge for ulike grunner. Derfor kan gudstjenestene deres ofte være på flere ulike språk.
Katolsk betyr noe som hører til katolisismen, og blir oftest brukt i denne sammenhengen. Men opprinnelig kommer ordet fra gresk og betyr "universell, for alle mennesker" eller "allmenn".

# data[].attributes.body
Helgener er personer som i sin tid ble oppfattet som hellige, noen av dem ga sitt liv til sin religiøse tro mens andre var personer som folk generelt undret seg over. Noen av dem har også bare levd et hellig liv, som andre beundret. Uansett hvorfor de ble oppfattet som hellige hjalp det dem til å føre sin historie videre, og i dag mange tusen år etterpå hører vi fortsatt om dem.
I katolikken står helgener spesielt sentralt. Katolikkene viser stor ære overfor helgenene sine, de feirer dem på minnedagene deres og ber til dem om forbønn hos Gud og beskyttelse om ulykker. Ofte er også helgenene deres vernhelgener for en gruppe eller et område, dette kalles skytshelgener. F.eks St. Nicolas er skytshelgen for blant annet Russland, barn og sjøfolk. Helgenene deres er viktig og store forbilder for dem gjennom sitt liv til død.

Den helgenen som er spesielt viktig for de katolske er Jomfru Maria, i katolske land er det derfor vanlig med Maria-bilder og Maria-statuer fordi hun er så viktig for dem. Hennes historie er unik fordi hun tross alt var Guds mor. Hun ofret seg for Gud, og lot hans vilje skje med henne. Ikke bare blir hun kalt Guds mor men hun blir også kalt kirkens mor, mye fordi lovprisninger og bønner om Maria etterhvert som tiden gikk ble vanlige i kirken.

# data[].attributes.body
I all tid har de kristne vært opptatt av å finne ut hvordan de på best mulig måte kan leve livet sitt, utifra sin tro. Munker og nonner har vokst fram fra slike undringer.  De har valgt å leve livet sitt utifra kristendommen, dette gjør de ved å avgi tre løfter:
- å leve i livsvarig fattigdom, det vil si uten privat inntekt og eiendom
- å leve i sølibat
- å leve i absolutt lydighet overfor klosterets ledelse
Med andre ord lever de på en helt annen måte enn det vi gjør, for oss er det kanskje viktig å stifte en familie og finne oss noen vi kan tilbringe livet med. Eller i i det minste tjene penger slik at vi kan kjøpe oss ting og eiendom, og for å ikke snakke om mat. Siden disse kravene krever såpass mye av en person får de ofte en lang prøvetid, som kan gå over flere år. Dette er fordi at det skal være mulig for de å ombestemme seg.
Nonner og munker bor i klostre, der har de trukket seg tilbake for å virkeliggjøre  de religiøse ambisjonene deres. Alle klostrene har en grunnmur hvor bønn og arbeid er viktig, men likevel har de ulike ordenene(religiøst felleskap som følger klare regler) ulike ting som er viktig for seg. Noen legger kanskje mer vekt på stillhet og ro, mens andre kanskje legger mer vekt på sosialt arbeid og misjon. Noen ordener fokuserer på å drive studier, undervisning og vitenskap, f.eks dominikanerne. I enkelte kloster er det faktisk forbudt å snakke, dette ser vi hos cistercienserne.

# data[].attributes.body
Andre verdenskrig var for mange katolikker det som åpnet øynene deres for hvor liten sammenheng kirken og den moderne verden hadde. Pave Johannes 23. tok derfor dette til etterretning og kalte inn til et stort kirkemøte hvor hovedmålet var å prøve å fornye kirken. Det andre Vatikankonsilet kom derfor sammen i 1962 men ble ikke ferdig før 1965. Grunnen til at dette arbeidet tok 3 år var fordi de ble enige om en rekke viktige ting.
Blant annet at kirken er Guds folk, der alle, og ikke bare prestene, må få være aktive deltagere i menighet. Eller at messen ikke lenger skal feires på latin, men på enkelte folk sitt eget språk. Ellers var det viktig at katolske Kristene burde engasjere seg i kampen for menneskerettigheter og rettferdighet i samfunnet. En av punktene var også at kirken bør innta en mer åpen holdning overfor andre kirkesamfunn, ikke bare si "vi har rett, og dere tar feil" men kanskje prøve å se det fra deres side uansett om de ikke er enige, og å kanskje komme til enighet om enkelte spørsmål. Dette med å komme til enighet ved enkelte spørsmål har utviklet seg mye siden tiden når dette vedtaket ble vedtatt, blant annet har de kommet til enighet med andre kirkesamfunn slik som den ortodokse kirke og den lutherske kirke.

# data[].attributes.body
http://www.katolsk.no/tro/tema/treenighet/artikler/gud3og1
https://snl.no/katolisisme
http://www.katolsk.no/tro/faq
http://www.katolsk.no/tro/tema/treenighet
https://www.kristendommen.no/litt-om-den-katolske-troslaeren/
https://no.wikipedia.org/wiki/Skriftem%C3%A5l
https://katolskekirke.wordpress.com/helgener/
http://www.katolsk.no/praksis/klosterliv/artikler/kloster
https://snl.no/kloster
https://snl.no/katolisisme
Horisonter 10