# data[].attributes.headline
Організаційне оформл

# data[].attributes.body
Організаційне оформлення націоналістичної течії в украї-нському визвольному русі запо-чаткували Січові стрільці – найбоєздатніша формація Армії
УНР. У 1920 р. вони утворили Українську військову організа-цію (УВО). Завданням УВО було розгортання збройної боротьби проти польської окупації. Органі-зацію очолив колишній коман-дир Сiчових стрільців Євген Ко-новалець.

# data[].attributes.attachment_link.title
Євген Коновалець

# data[].attributes.headline
Організація 

# data[].attributes.body
Організація українських націоналістів (ОУН) виникла в лютому 1929 р. у Відні. До її створення були причетні УВО та студентські угруповання.ОУН не була політичною партією парла-ментського типу. З одного боку,
вона виникла як політичний рух із власною ідеологією. З іншого боку, вона була суворо законспі-рованою організацією військово-го типу. Військова організація постала з УВО. Власне, УВО не одразу розчинилася в ОУН. До середини 1930-х рр. вона  збері-гала організаційну самостійність, виконуючи роль бойової фракції ОУН.

# data[].attributes.headline
Найвідомішою терорис

# data[].attributes.body
Найвідомішою терористичною акцією ОУН стало вбивство у Варшаві в червні 1934 р. польського міністра внутрішніх справ генерала Б. Перацького.
Його знищили у відплату за пацифікацію 1930 р. Реакцією влади на цей теракт було ство-рення концентраційного табору в Березі Картузькій.

# data[].attributes.attachment_link.title
Береза Картузька

# data[].attributes.headline
У травні 1938 р. рад

# data[].attributes.body
У травні 1938 р. радянський агент убив Є. Коновальця. ОУН залишилася без керівництва напередодні вирішальних в істо-рії Європи подій і незабаром розкололася.

# data[].attributes.attachment_link.title
Молоді революціонери

# data[].attributes.headline
Найбільшого впливу н

# data[].attributes.body
Найбільшого впливу на маси комуністи досягли на зламі 1920–1930-х рр., коли Польща переживала глибоку економічну кризу. Щоб використовувати
легальні форми боротьби, кері-вники КПЗУ утворили Українське селянсько-робітниче соціалісти-чне об’єднання (Сельроб).

# data[].attributes.headline
Улітку 1930 р. набул

# data[].attributes.body
Улітку 1930 р. набули нових форм протести селян проти тяжкого податкового тиску. У Львівському, Станіславівському, Тернопільському й Волинському воєводствах комуністи підняли їх на збройну боротьбу. Куль-мінацією селянського руху стало Ліське повстання у червні–липні 1932 р. У ньому брало участь близько 30 тис. селян. Поліція й армія жорстоко розправилися з повстанцями. Такі розправи називали пацифікацією (умиротворенням).

# data[].attributes.headline
Пацифікація 

# data[].attributes.body
Пацифікація (від лат.
pacificatio – умиротворення, замирення, заспокоєння) – офіційна назва репресій щодо
населення Західної України, запроваджуваних урядом Польщі восени 1930 р.

# data[].attributes.headline
Польща не була тотал

# data[].attributes.body
Польща не була тоталітарною державою. Діяльність політи-чних партій не заборонялася, якщо вона не суперечила зако-нам. Однак ліворадикальні (ко-муністи) і праворадикальні (наці-оналісти) політичні течії не бажа-ли обмежувати себе рамками по-льської конституції, тож діяли в підпіллі. Легально інтереси укра-їнців обстоювали націонал-демократи.

# data[].attributes.headline
Внутрішня політика П

# data[].attributes.body
Внутрішня політика Польщі була спрямована на поглинення «схід-них кресів».Східні креси це схі-дна Галичина з центром у Льво-ві. Західноукраїнські й західно-білоруські землі.

# data[].attributes.body
У 1924 р. сейм ухвалив закон про переведення українських наро-дних шкіл на навчання двома мовами. Історію і географію у них викладали польською мовою. Вивчення польської мови як окремої навчальної дисципліни ставало обов’язковим. У багатьох школах учителів українців звільняли і замість них брали на роботу поляків, які не володіли укра-їнською мовою. У такий спосіб утраквістичні (двомовні) школи поступово полонізувалися «знизу».

# data[].attributes.headline
 Частина трудовиків 

# data[].attributes.body
Частина трудовиків утворила у квітні 1924 р. Українську партію національної роботи. Оскільки
вони гуртувалися навколо жур-налу «Заграва», який редагував Д. Донцов, їх часто називали загравистами. Завдяки зусиллям останніх виникло ширше угрупо-вання політичних партій – Українське національно-демок-ратичне об’єднання (УНДО).

# data[].attributes.headline
Єдиним у Польщі лега

# data[].attributes.body
Єдиним у Польщі легальним вищим навчальним закладом з українською мовою навчання була Греко-Католицька Львів-ська богословська академія, створена на базі греко-като-лицької семінарії з ініціативи  митрополита Андрея Шепти-цького у 1928 р.

# data[].attributes.headline
На думку нового ліде

# data[].attributes.body
На думку нового лідера УНДО Василя Мудрого, польськоукраїн-ське замирення становило необ-
хідну умову для ймовірного перетворення Західної України в державотворчий чинник. Надій на Велику Україну після Голо-домору більше не залишалося. Від поліпшення відносин, наз-ваних нормалізацією, виграли обидві сторони. Однак місцеві чиновники під гаслом «зміцнен-ня польськості на кресах» поводилися на україн-ських землях як завойовники.

# data[].attributes.body
1920 р. сейм затвердив закон, який передбачав планомірне за-селення «східних кресів» польсь-кими військовими й цивільними осадниками.

# data[].attributes.headline
У грудні 1919р. держави Антанти визнали право Польщі тимчасово встановлювати власну адміністрацію до східного кордону Польського королівства, утвореного Віденським конгресом 1815р. Цей кордон увійшов в історію як Лінія Керзона. 

# data[].attributes.subject
У грудні 1919р. держави Антанти визнали право Польщі тимчасово встановлювати власну адміністрацію до східного кордону Польського королівства, утвореного Віденським конгресом 1815р. Цей кордон увійшов в історію як Лінія Керзона. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Ліния Керзона