# data[].attributes.body
1. Miks oli Ühendriikide arvates Iraagi režiim ohtlik?
2. Mis ultimaatumi esitas Bush Saddam Husseinile?

# data[].attributes.body
-President Bush soovis araabia maailmas korra majja luua.
-Nii võttiski USA käsile Iraagi, mis üritas oma relvasüsteeme taas üles ehitada.
-Erilist muret tekitas Saddam Hussein, kes soovis arendada massihävitusrelvi.

-Saddam Husseiniga tegelemine oli Ühendriikide  aastatepikkuse järjepideva poliitika tulemus.
-Iraagi vabastamise akt võeti vastu juba aastal 1998.
-Ühendriikide administratsioon oli veendunud, et Iraagi režiim oli endiselt ohtlik, sest üritab massihävitusrelvi hankida ning Saddam Hussein on diktaator, kes rõhub ja tapab omaenda rahvast.
-Esimene kord jäeti lootma rahvaülestõusule, teist korda enam mitte.

-Ühendriigid avaldasid mitmeid luureandmeid, viidates Iraagi massihävitusrelvade välja töötamisele.
-Ameerika avalikkus jäi neid uskuma ning 64% elanikest toetas Iraagi ründamist.
-Peaaegu sama palju leidis ka, et parem oleks, kui president suudaks Husseini maha suruda diplomaatiliste vahenditega.

-Iraagi ründamiseks üritati saada ÜRO Julgeolekunõukogu mandaati, mida ei saadud.
-Hiina ja Venemaa eitav suhtumine oli ennustatav.
-Kuid Iraagi ründamist ei toetanud isegi mitu USA traditsioonilist liitlast (Prantsusmaa ja Saksamaa).
-Ülemaailmselt toimusid sellel ajal sõjavastased meeleavaldused, mille taoliseid polnud varem ajaloos olnud.
-Türgi ei lubanud oma territooriumi ründamiseks kasutada.
-Otsus Iraagi vastu sõtta minna tekitas NATO-s seninägematu ulatusega lõhe.
-Ühendriike toetasid Suurbritannia, Taani, Norra, Hispaania ja uued liikmesriigid, kellel oli veel värskelt meeles, mida tähendab elu diktatuuri all.

# data[].attributes.body
Bushi dilemma (D. Cagle karikatuur)

# data[].attributes.body
Iraagi sõja vastane protest Londonis 2003

# data[].attributes.body
-Bush siiski otsustas, et ründamiseks piisab talle ka 1991. aasta resolutsioonist, mis oli jäänud täielikult ellu viimata.
-Sissetungiks moodustati väike kompaktne koalitsioon USA, Suurbritannia ja Austraalia vägedest ning Poola eriüksustest.
-17. märtsil 2003 esitas Bush Saddam Husseinile ultimaatumi.
-Ultimaatum: Husseini maalt lahkumine, massihävitusrelvade loovutamine, terroristide väljaandmine.
-Operatsioon algas 19. märtsil 2003 õhulöögiga Saddam Husseini paleele Bagdadis. Seejärel tungiti võimsate õhurünnakute katte all põhijõududega Bagdadi peale, toetades seda dessandiga merelt. Põhjast tungisid peale kurdid  ning hoidsid seal kinni suuri Iraagi üksusi. Liitlaste õhurünnakute all varises Saddami üksuste vastupanu kokku kiiresti ja sõdurid jooksid lihtsalt laiali.
-Aprillis vallutati Bagdad, Saddam Hussein koos lähikondlastega põgenes.
-Rahvas juubeldas, diktaatori monumendid võeti maha.
-1. mail 2003 kuulutas Bush sõja lõppenuks. Liitlaste kaotused olid minimaalsed.
-Hullem seisis aga alles ees.

# data[].attributes.body
-Iraak koosnes kolmest erinevast osast: keskel elasid sunniidid, lõunas šiiidid, põhjas kurdid. Viimastega probleeme polnud, olid aidanud sõjas liitlasi.
-Ameeriklased otsisid väidetavaid massihävitusrelvi, mida paraku ei leitud.
-Riik oli kokku kukkunud, avalikud teenused katkenud.
-Varjunud Saddam oli andnud käsu ameeriklasi igal sammul rünnata.
-2003. aasta lõpul õnnestus tabada Saddam Hussein ühest maaalusest peidupaigast. Ta anti kohtumõistmiseks üle Iraagi võimudele, kes lasid diktaatori 2006. aastal massimõrvade eest üles puua.
-2004. aastal suruti Al Qaeda Iraagist välja.
-Pikkamööda hakkas olukord rahunema.
-Korraldati vabad valimised, võimule sai uus legitiimne valitsus.
-Sunni mässulised pöörasid nüüd relvad šiiitide ning uue valitsuse korrakaitsejõudude vastu. Üle Iraagi rullus pommiplahvatuste ning vägivalla laine.
-Mida tugevamaks sai uus valitsus, seda rahulikumaks Iraagis jäi.

# data[].attributes.body
USA sõdurid Saddami peidupaiga juures (2003)

# data[].attributes.body
Saddami kuju mahavõtmine Bagdadis (09.04.2003)