# data[].attributes.headline
Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.subject
Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.headline
Jaunlatviešu kustība (19.gs 50 - 60 gadi)

# data[].attributes.subject
Jaunlatviešu kustība (19.gs 50 - 60 gadi)

# data[].attributes.body
Jaunlatvieši bija pirmās latviešu tautas atmodas intelektuāļi - progresīvās inteliģences kustība, kas darbojās 19. gadsimta 50. - 80. gados un kura galvenokārt cīnījās par latviešu nacionālās identitātes apzināšanu un saglabāšanu.

# data[].attributes.headline
jaunā strāva darbības virziens (19.g.s. 80-90 gadi)

# data[].attributes.subject
jaunā strāva darbības virziens (19.g.s. 80-90 gadi)

# data[].attributes.body
Attīstījās demokrātiskās latviešu inteliģences idejiskā kustība Jaunā strāva, kas par savu uzdevumu uzskatīja jaunu, laikmetam atbilstošu ideju paušanu.

Jaunstrāvnieki - latviešu inteliģentu grupa, kas interesējās par jaunām idejām sabiedrībā, popularizēja marksismu, cīnījās par sieviešu tiesībām.

# data[].attributes.headline
1915.g Kara darbība sākas Latvijas teritorijā

# data[].attributes.subject
1915.g Kara darbība sākas Latvijas teritorijā

# data[].attributes.body
Kurzeme un Zemgale nonāca vācu varā, bet Vidzeme un Latgale krievu varā.

Šajā laikā daudzi latvieši tika mobilizēti armijā un nonāca frontē. Lielākā daļa tika nosūtīti uz Austrumprūsiju, kur krievi cieta neveiksmi, zaudējot daudz karavīru.

# data[].attributes.headline
1915.g. jūlijā izdod pavēli veidot bataljonus

# data[].attributes.subject
1915.g. jūlijā izdod pavēli veidot bataljonus

# data[].attributes.body
Pēc Krievijas valsts domes deputātu J. Goldmaņa un J. Zālīša iniciatīvas tika izveidota Latviešu strēlnieku bataljonu organizēšanas komiteja.

Līdz 1915. gada beigām tika saformēti 8 bataljoni: Daugavgrīvas, Rīgas, Kurzemes, Vidzemes, Zemgales, Tukuma, Bauskas, Valmieras bataljons. Tērbatā (Tartu) izveidoja rezerves bataljonu.

# data[].attributes.body
Demokrātiskais bloks dibināts no Rīgā palikušajiem latviešu politiskajiem spēkiem, izņemot galēji kreisos un galēji labos.

Tas vācu okupācijas apstākļos savu iespēju robežās iestājās par latviešu tautas pašnoteikšanās tiesībām, organizēja sakarus ar sociāldemokrātisko kustību Vācijā un pēc kara noslēguma noteica Latvijas priekšparlamenta – Tautas padomes uzbūvi un politisko platformu, kā arī sastādīja pirmo Latvijas pagaidu valdību.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.body
Golcs 1919.g. 22. maijā pavēlēja uzbrukt Rīgai, lai palielinātu Niedras valdības autoritāti. Baloža brigādei nācās cīnīties kopā ar vācu vienībām pret bīstamāko ienaidnieku – latviešu lieliniekiem. 22. maijā vācu vienības ieņēma Rīgu un uzsāka nežēlīgu izrēķināšanos ar civiliedzīvotājiem, kurus uzskatīja par boļševiku atbalstītājiem. Sākās „Baltais Terors”. Tas tika pārtraukts 23. maijā, kad iejaucās Baloža brigāde un sabiedroto pārstāvji.

# data[].attributes.body
Strazdu muižas pamiera līgums 1919.gada 3.jūlijs - vācu karaspēkam jāpamet Latvija.

11.novembrī atbrīvo Rīgu

# data[].attributes.body
Latvijas brīvības cīņas jeb Latvijas atbrīvošanas karš bija cīņas par neatkarīgu Latvijas valsti - no tās proklamēšanas 1918. gada 18. novembrī līdz Latvijas-Krievijas miera līguma noslēgšanai 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.body
11.novembris - Lāčplēša diena

1920.gadā 11.augustā tika parakstīts miera līgums ar padomju krieviju.

# data[].attributes.headline
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.body
Līdz 1.pasaules karam 60% visas zemes platības pieder muižām. 1920. Septembrī pieņēma likumu par agrāro reformu. Tika ekspropriētas muižas - varēja paturēt 50 ha zemes.

# data[].attributes.body
Sociālisma ietekmē daudzi bezzemnieki sapņoja par vienlīdzību un taisnīgu zemes sadalījumu. 1920.gada sākumā bezzemnieki un sīkzemnieki stihiski sāka dalīt zemi.

# data[].attributes.body
Saskaņā ar 1920. g Krievijas un Latvijas līgumu, Krievijai bija jāatdod 523 uzņēmumu iekārtas (atdeva 42).

Rūpniecības attīstību kavēja zemais elektrifikācijas līmenis.

Kritās vairumtirdzniecības cenas iekšējā tirgū un samainājās Latvijas eksports, sāka sašaurināties ražošanas apjomi.

# data[].attributes.body
1920.gada aprīlī ievēlēja satversmes sapulci, kuras galvenais uzdevums bija izstrādāt pamatlikumu. 1922. gadā vara tika piešķirta Saeimai - 100 deputātiem uz 3 gadiem.

# data[].attributes.body
1934.gadā naktī no 15. līdz 16.maiju policija, aizsargi un armijas daļas ieņēma valdības ēkas. Apvērsums notika bez asins izliešanas.

# data[].attributes.headline
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.headline
Pēc Otrā pasaules kara Padomju okupācija un Latvijas pievienošana PSRS (1944-1945)

# data[].attributes.subject
Pēc Otrā pasaules kara Padomju okupācija un Latvijas pievienošana PSRS (1944-1945)

# data[].attributes.body
Otrā pasaules kara beigās, 1944. gadā, PSRS atguva kontroli pār Latviju pēc nacistiskās Vācijas iznīcināšanas. 1945. gada sākumā Latvija kļuva par PSRS sastāvdaļu, un tika uzsākta politiskā, ekonomiskā un sociālā pārveide atbilstoši padomju ideoloģijai.

# data[].attributes.body
1949. gada 25. martā PSRS īstenoja lielu masveida deportāciju akciju, kuras laikā no Latvijas tika izsūtīti ap 42 000 cilvēku, galvenokārt zemnieki un viņu ģimenes. Šī akcija bija saistīta ar kolektivizāciju un "kulaku" iznīcināšanu.

# data[].attributes.body
Saskaņā ar padomju politiku Latvijas lauksaimniecība tika kolektivizēta, un zemnieki bija spiesti pievienoties kolhoziem vai sovhoziem. Šis process bija piespiedu kārtā un bieži vien saistīts ar vardarbību.

# data[].attributes.headline
Latvijas kultūras dzīves ierobežošana un padomju ideoloģija (1945-1950. gadi)

# data[].attributes.subject
Latvijas kultūras dzīves ierobežošana un padomju ideoloģija (1945-1950. gadi)

# data[].attributes.body
Pēc Otrā pasaules kara Latvijas kultūras dzīve kļuva stingri kontrolēta un pakļauta padomju ideoloģijai. Tā tika aizliegta jebkāda neatkarīga latviešu kultūra, un māksliniekiem bija jāseko padomju idejām.

# data[].attributes.headline
Latvijas "Perestroikas" laiks un atmoda (1980. gadu vidus)

# data[].attributes.subject
Latvijas "Perestroikas" laiks un atmoda (1980. gadu vidus)

# data[].attributes.body
1980. gadu vidū, kad PSRS notika perestroikas un atklātības reformas, Latvijā sākās kustība, kas vēlāk kļuva pazīstama kā "Atmoda". Šī kustība pieprasīja lielāku politisko un sociālo brīvību, atjaunot Latvijas nacionālo identitāti un neatkarību.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.headline
Atmoda un Latvijas neatkarības atjaunošana (1985–1990)

# data[].attributes.subject
Atmoda un Latvijas neatkarības atjaunošana (1985–1990)

# data[].attributes.body
1980. gadu vidū, kad PSRS sākās perestroika (reformas), Latvijā izveidojās kustība, kas tika dēvēta par "Atmodu". Šī kustība vēlējās atjaunot Latvijas neatkarību un atbrīvoties no padomju okupācijas. 1987. gadā pirmo reizi notika plašas demonstrācijas par nacionālajām tiesībām un brīvību. 1988. gadā tika nodibināta Latvijas Tautas frontē, kas apvienoja dažādas politiskās grupas un tautas kustības.

# data[].attributes.body
1991. gada janvārī, pēc tam, kad PSRS vadība centās saglabāt kontroli pār Baltijas valstīm, Latvijā un Lietuvā sākās barikādes – tautas protesti un aizsardzības pasākumi, lai novērstu PSRS spēku iebrukumu. Janvāra barikādes notika Rīgā un citās Latvijas pilsētās, kur cilvēki brīvprātīgi veidoja barikādes ap svarīgiem objektiem, lai aizsargātu valsts neatkarību.

# data[].attributes.headline
Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai un NATO (2004)

# data[].attributes.subject
Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai un NATO (2004)

# data[].attributes.body
2004. gada 1. maijā Latvija kļuva par pilntiesīgu Eiropas Savienības (ES) dalībvalsti, un 2004. gada 29. martā Latvijas Republika pievienojās Ziemeļatlantijas līguma organizācijai (NATO). Šie notikumi iezīmēja Latvijas pilnīgu integrāciju Rietumu politiskajā un ekonomiskajā struktūrā pēc vairāku gadu desmitu ilgas padomju okupācijas.

# data[].attributes.body
Latvijas ekonomika piedzīvoja dziļu recesiju, kura radīja augstu bezdarba līmeni un būtiskus sociālus izaicinājumus. Valsts bija spiesta pieņemt drastiskus pasākumus, lai tiktu galā ar budžeta deficītu un stabilizētu ekonomiku.

# data[].attributes.body
Latvija, sākot no 1918. gada līdz mūsdienām, ir piedzīvojusi daudzus būtiskus vēstures posmus, kas ir ietekmējuši tās attīstību.