# data[].attributes.attachment_link.title
Bakteeriopin professori suosittelee kuitua, kuitua ja vielä kerran kuitua – mikrobien armeija taistelee puolestasi sairauksia vastaan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jos Kiinassa tehty ihmiskoe pitää paikkansa, se jää historiankirjoihin uuden ajan alkuna.

EU:ssa ihmisten perintötekijöiden muokkaus on toistaiseksi kiellettyä. Maailmassa on kuitenkin paljon maita, jossa laki ei sano geenimuuntelusta mitään. Kuva: Pixabay

Jotkut ihmiset kantavat luonnostaan geenimuunnosta, joka suojaa heitä sepelvaltimotaudilta. Nämä ihmiset voivat syödä surutta rasvaista ruokaa, mutta kolesterolitasot pysyvät alhaalla.

Kuvittele istuvasi neuvolan vastaanotolla. Pitäisikö tulevan lapsesi geenejä muokata sen verran, että hän saisi tämän ominaisuuden?

Onko kyse ihmisen turhasta parantelusta vai perustellusta lääketieteellisestä toimenpiteestä?

Tämänkaltaisia kysymyksiä ei vielä pohdita neuvolassa. Mutta ajat muuttuvat.

- Kymmenen vuotta sitten olisin sanonut, ettei näitä kysymyksiä tulla minun elinaikanani miettimään. Nyt se kuitenkin näyttää mahdolliselta. Teknisesti tuontapainen asia voisi olla toteutettavissa jo lähivuosina, arvioi Geenitekniikan lautakunnan puheenjohtaja, Helsingin yliopiston elintarvikehygienian professori Johanna Björkroth.

Pandoran lipas auki?

Sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimiva Geenitekniikan lautakunta on Suomessa EU:n geenilakien soveltamista valvova viranomainen.

Ihmisten periytyvien geenien muokkaus on EU:ssa kiellettyä, eikä se kuulu geenitekniikkalain soveltamisalaan.

Perimän muokkauksessa ollaan väistämättä suurten eettisten kysymysten äärellä. Björkroth muistuttaa, että kyse ei ole yksin kolesterolia laskevan mutaation kaltaisista positiivisista muunnoksista.

- Joillain yksilöillä on esimerkiksi sairauksille altistavia perintötekijöitä. Pitäisikö näitä sitten alkaa poistaa? Tämä on hyvin vaikea ja iso kysymys, mistä pitäisi käydä julkista keskustelua pitkään, ennen kuin olemme valmiita hyväksymään tai kieltämään ihmisen genomimuokkauksen sairauksien hoidossa.

Joissain maissa edetään ilman keskustelua.

Maanantaina kiinalainen tutkija He Jiankui kohahdutti tiedemaailmaa ilmoittamalla muokanneensa kaksoisvauvojen perimää niin, että ne eivät voi saada hi-virusta. Hen väitteitä ei ole vahvistettu riippumattomista lähteistä.

He Jiankui Kuva: Ales Hofford / EPA

Mikäli koe pitää paikkansa, kyseessä on ensimmäinen kerta ihmiskunnan historiassa, kun syntyneen ihmisen geenejä on muokattu keinotekoisesti.

- En ehkä sanoisi, että Pandoran lipas on nyt auki, mutta merkittävä askel on kuitenkin otettu. Odotettavissa tämä toki oli, professori Björkroth sanoo.

Muokkausta ei voi erottaa

Kiinassa syntyneiden vauvojen perimää oli muokattu uudella Crispr-tekniikalla, joka on mullistanut geenitutkimuksen.

Crispr on vuonna 2012 keksitty genominmuokkausmenetelmä, joka matkii bakteerien luontaista immuunipuolustusta. Sen avulla DNA:sta voidaan saksia tarkasti emäspareja pois toiminnasta.

Kasvibiologian professori Jaakko Kangasjärvi Helsingin yliopistosta vertaa geenisaksien tuomaa muutosta siihen, miten tekstinkäsittelyohjelmat helpottivat kirjojen kirjoittamista. Nyt tutkijat pystyvät etsimään yhden kirjaimen tekstimassasta vaivattomasti ja muuttamaan sen. Uuden tekniikan myötä muuntelu on nopeaa, täsmällistä ja huomattavasti edullisempaa kuin ennen.

- Toisin kuin vanhoissa menetelmissä, geeniä ei siirretä vieraasta organismista toiseen, vaan nyt muokataan suoraan lajin omaa perimää, Kangasjärvi sanoo.

Kaikki tällä tekniikalla tehdyt muutokset ovat ikään kuin luonnollisia. Tämä tarkoittaa, että samaan lopputulokseen voitaisiin päästä risteyttämällä oikeanlaisia ihmisiä keskenään. Kangasjärven mukaan jälkeenpäin ei ole edes mahdollista nähdä, onko perimää muokattu keinotekoisesti vai onko kyse vanhemmilta peritystä ominaisuudesta.

Ajatus ihmisten risteyttämisestä parempien ominaisuuksien toivossa on länsimaissa tabu.

- Ihmisten risteyttämiseen suhtaudutaan eri tavalla kuin kasvien tai tuotantoeläinten risteyttämiseen. Crispr-tekniikalla saadaan samat tulokset ilman varsinaista risteyttämistä, Kangasjärvi kuvailee.

Kaikki Ylen haastattelemat asiantuntijat sanovat, ettei lainsäädäntö ole enää pysynyt uuden tekniikan mukana.

EU-tuomioistuin on esimerkiksi linjannut Crispr-tekniikalla muunnellut viljalajikkeet peltokäytössä geenimuunnelluiksi lajikkeiksi, vaikka muuntelua ei pystytä erottamaan luonnollisesta risteyttämisestä.

Käytännössä kahta identtistä lajiketta kohdellaan siis lain edessä eri tavoin.

- On selvää, että seuraava komissio joutuu ottamaan uudestaan kantaa geenimuunteluun. Sitä ovat ehdottaneet jo komission omat tiedeasiantuntijatkin. Nykyistä lainsäädäntöä on hyvin vaikea soveltaa uusiin tekniikoihin, professori Björkroth sanoo.

Loppu aliravitsemukselle

Geenimuuntelu - ja etenkin ihmisen perimän muokkaaminen - herättää voimakkaita tunteita. Crispr-tekniikka pitää sisällään kuitenkin suuren potentiaalin hyvään.

Sen avulla pystytään kehittämään esimerkiksi entistä parempia viljalajikkeita, jotka tuottavat enemmän satoa vähemmällä määrällä vettä. Tämänkaltaiset keksinnöt voivat vähentää merkittävästi maailmanlaajuista nälänhätää ja aliravitsemusta.

Myös tautien torjunnassa Crispr on avannut uusia mahdollisuuksia. Parhaillaan tutkitaan, olisiko hyttysten perimää mahdollista muokata niin, etteivät ne enää levittäisi malariaa. Globaalisti tällaisella keksinnöllä olisi valtava merkitys, sillä malariaan kuolee vuosittain noin 400 000 ihmistä.

CRISPR/Cas9:n molekyylirakenne. RNA näkyy kuvassa keltaisena ja muokattava DNA punaisena Kuva: ibreakmedia / Alamy/ AOP

Varsinkin miljardööri Bill Gates ja hänen hyväntekeväisyyssäätiönsä ovat kampanjoineet vahvasti tämän uuden tekniikan hyödyntämiseksi. Hänen mukaansa olisi vastuutonta jättää tutkimatta Crispr-teknologian ihmiskunnalle tarjoamia mahdollisuuksia.

- Seuraavan vuosikymmenen aikana geenien editointi voisi auttaa ihmiskuntaa voittamaan suurimmat ja pysyvimmät haasteet globaalissa terveydessä ja kehityksessä, Gates kirjoitti toukokuussa Foreign Affairs -lehteen. (siirryt toiseen palveluun)

Luonnetta ei voi suunnitella

Ihmisten sukusolujen geenien muunteluun suhtaudutaan kuitenkin paljon tiukemmin kuin eläinten ja kasvien perimän editointiin.

- Tutkijakunnassa monet suhtautuvat nykyisin sukusolujen geeniterapian tutkimuskäyttöön positiivisesti. Hoitokäyttöön puolestaan sisältyy toistaiseksi liikaa riskejä. Samoin ajatusta ihmisten parantelusta ei monikaan hyväksy, sanoo bioetiikkaan erikoistunut käytännöllisen filosofian dosentti Marko Ahteensuu Tampereen yliopistosta.

Hän huomauttaa, että puheet lasten suunnittelusta ovat kuitenkin toistaiseksi enemmän tieteisfiktiota kuin lähitulevaisuutta. Tämä johtuu siitä, että monet ihmisen keskeisistä ominaisuuksista, kuten älykkyys, huumorintaju tai laajemmin persoonallisuus eivät ole minkään yksittäisin geenin määräämiä pysyviä ominaisuuksia.

Persoonaan vaikuttaa perimän lisäksi erittäin voimakkaasti ihmisen kasvuympäristö.

- Silmien värin ja joidenkin yksittäisten ominaisuuksien, kuten juuri alttiuden tietyille periytyville sairauksille, muokkaus ovat enemmän tätä päivää tai lähitulevaisuutta. Tästä pidemmälle menevä suunnittelu ei toistaiseksi ole mahdollista edes Crispr-tekniikan avulla, Ahteensuu sanoo.

Lapselle parhaimmat geenit, kiitos

Ahteensuu pitää kiinalaisen tutkijan ihmiskoetta monessa mielessä hyvin ongelmallisena.

- Vaikka kyseisille lapsille tai myöhemmin heidän jälkeläisilleen ei tulisikaan mitään ongelmia, koe on ja pysyy tuomittavana, koska siinä otettiin tarpeeton, liian suuri riski. Tämänhetkisten tietojen valossa kokeessa lähdettiin muokkaamaan täysin terveitä alkioita, Ahteensuu sanoo.

Filosofi huomauttaa, että tämä nyt paljon julkisuutta saava epäeettinen koe voi myös kääntää ihmisten mielipiteen entistä enemmän Crispr-tekniikkaa vastaan. Tutkijan mukaan onkin tärkeää, että sukusolujen manipulointia ei sekoiteta muiden solujen geeniterapiaan, jossa muokatut geenit eivät periydy potilaan jälkeläisille.

Näiden erojen ymmärtämisellä on merkitystä, sillä Ylen haastattelemien tutkijoiden mukaan jo nyt lait ja ihmisten asenteet rajoittavat geenien muokkaamista enemmän kuin varsinainen teknologia.

Ihmisten suhtautuminen ihmisgeenien muokkaukseen saattaa kuitenkin olla suurten muutosten edessä. Sukulaisuutta ei länsimaissa enää mielletä ainoastaan biologian kautta. Vanhemmuus ja sukulaisuus nähdään 2000-luvulla toimintana. Yhteisiä geenejä tärkeämpää on yhdessä vietetty aika.

Jos tämä ajattelu voimistuu, voisiko olla, että tulevaisuudessa omille lapsille ei välttämättä edes haluta omia geenejä? Miksi käyttää omia tai kumppanin perintötekijöitä, jos parempiakin olisi tarjolla?

Ahteensuu toimii useassa geenitekniikkaan liittyvässä eettisessä toimielimessä, eikä halua ottaa kantaa tulevaisuuden jossitteluihin.

- Juuri nyt oleellista on keskustella siitä, miten suhtautua harvinaisten periytyvien tautien kitkemiseen pois perimästä sitten, kun tekniikan käytön riskit on saatu hyväksyttävälle tasolle. Joissain tilanteissa se voi olla ainoa keinoa estää sairautta aiheuttavan poikkeaman periytyminen lapsiin, Ahteensuu toteaa.
Lue lisää: Kiinalaistutkija väittää muokanneensa kaksosvauvojen perimää - tiedeyhteisö epäilee hanketta ja pitää sitä hirviömäisenä Missä kulkee tautien parantamisen ja ulkonäön parantelun raja? Asiantuntija varoittaa vauvojen geenimuokkauksen kaltevasta pinnasta

# data[].attributes.attachment_link.title
Designlapsia vai ratkaisu nälänhätään? Perimän saksiminen Crispr-tekniikalla on geenimuuntelun seuraava askel, ja se on jo otettu

# data[].attributes.attachment_link.description
Jos Kiinassa tehty ihmiskoe pitää paikkansa, se jää historiankirjoihin uuden ajan alkuna. Jotkut ihmiset kantavat luonnostaan geenimuunnosta, joka suojaa heitä sepelvaltimotaudilta. Nämä ihmiset voivat syödä surutta rasvaista ruokaa, mutta kolesterolitasot pysyvät alhaalla. Kuvittele istuvasi neuvolan vastaanotolla. Pitäisikö tulevan lapsesi geenejä muokata sen verran, että hän saisi tämän ominaisuuden?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhdysvaltain viranomaisten mukaan lohi, joka kasvaa ripeästi saatuaan geenin toiselta lohelta, on turvallista ruokaa ja vaaraton luonnolle. Siirtogeenipäätös, joka on eläinten osalta ensimmäinen, on kuitenkin herättänyt monia kysymyksiä.

Atlantilohet kasvavat vain osa vuodesta. Tyynenmeren kuningalohen geeni kaksinkertaistaa kasvun. Kuva: Timothy Knepp / U.S. Fish and Wildlife Service

Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA on hyväksynyt siirtogeenin saaneiden lohien kasvattamisen ihmisten ravinnoksi. Yhdysvaltalaisten ruokapöytään tulee siten ensi kertaa eläinperäistä siirtogeenistä ruokaa.

FDA katsoo, että Tyynenmeren kuningaslohen geenin saaneita atlantinlohia on turvallista kasvattaa ja syödä. Myös niiden ravintoarvo on sama kuin muuntelemattomilla lohilla, FDA sanoo.

Siirtogeeni saa atlantinlohen kasvamaan tavallista nopeammin. Kuningaslohelta saadun ympärivuotisen hormonintuotannon ansiosta atlantinlohesta tulee täysikasvuinen 16-18 kuukaudessa normaalin 30 kuukauden sijasta. Atlantinlohi tuottaa kasvuhormonia vain osan vuodesta.

Massachusettsilaisen yrityksen saama lupa edellyttää, että siirtogeenisten lohien siitos- ja kasvatusaltaat ovat kuivalla maalla Kanadassa ja Panamassa. FDA ei salli kasvatusta Yhdysvaltain maaperällä, vaikka ei näekään kasvatuksessa vaaroja.

Pelkoja terveysriskeistä, epäilyjä eettisyydestä

Jotkut kuluttajajärjestöt ovat vastustaneet uutuutta, koska epäilevät sen voivan aiheuttaa allergiaa tai muita terveyshaittoja. Päätöstä on arvosteltu myös siksi, että siirtogeenisten kalojen karkaaminen vieraslajiksi villikalojen joukkoon olisi uhka luonnolle. Yhdysvaltain hallitus oli viivyttänyt päätöstä viisi vuotta.

Yhtiön ja sitä tukevien tutkijoiden mukaan pelko ihmisten terveysriskistä on aiheeton. Myöskään muunnellun lohen karkaamista luontoon ei heidän mukaansa tarvitse pelätä, sillä kasvatusaltaat ovat eristyksissä kuivalla ja korkealla maaperällä. Lisäksi kalat ovat valtaosin lisääntymiskyvyttömiä, he rauhoittelevat.

Vaikka kasvien geenimuuntelu on Yhdysvalloissa jo yleistä, ja vaikka kalan ja lihan kasvattajille geenimuuntelu olisi taloudellisesti hyvin tuottoisaa, eläinten perimään puuttuminen on herättänyt kysymyksiä eettisyydestä. Jotkut kauppiaat ovat jo ilmoittaneet, että he eivät aio myydä siirtogeenilohia eettisistä syistä.

# data[].attributes.attachment_link.title
USA sallii siirtogeeniset lohet - kunhan ne kasvatetaan muualla

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltain viranomaisten mukaan lohi, joka kasvaa ripeästi saatuaan geenin toiselta lohelta, on turvallista ruokaa ja vaaraton luonnolle. Siirtogeenipäätös, joka on eläinten osalta ensimmäinen, on kuitenkin herättänyt monia kysymyksiä. Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA on hyväksynyt siirtogeenin saaneiden lohien kasvattamisen ihmisten ravinnoksi. Yhdysvaltalaisten ruokapöytään tulee siten ensi kertaa eläinperäistä siirtogeenistä ruokaa.

# data[].attributes.body
Jalostus on ihmisen tekemää suunnitelmallista kasvien ja eläinten ominaisuuksien valikoimista ja niiden parantamista. Jalostuksella pyritään tekemään varsinkin eläimistä ihmis-silmiä miellyttäviä. Lyttynaamaisten koirien liiallinen jalostaminen on johtanut siihen että heidän hengityksensä on hyvin vaikeaa ja vaivalloista. Liiallinen jalostus vaikuttaa tietyillä eläimillä myös liikkumiseen, ääneen ja muuhun fyysiseen kuntoon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norja kielsi englanninbulldoggin ja cavalierkingcharlesinspanielien jalostuksen. Suomessa jalostustoimintaa on ohjailtu tiukoilla terveysvaatimuksilla, jotka ovat alkaneet jo tuottaa tulosta, kerrotaan Suomen Kennelliitosta.

Englanninbulldoggi on toinen lajeista, jonka jalostamisen Norja kielsi oikeuden päätöksellä. Kuva: Toms Kalnins / EPA

Jalostuksen takia lyhytkalloisilla englanninbulldoggeilla esiintyy esimerkiksi hengitysongelmia. Cavalier-roduilla esiintyy puolestaan yleisesti aivojen takakuopan suhteellista ahtautta, kertoo Suomen Kennelliitto sivuillaan.

Oikeusprosessin takana on Norjan eläinsuojeluyhdistys, joka haastoi Norja kennelliiton sekä bulldog- ja cavalierkingcharlesinspanielien lajiliitot sekä kuusi kasvattajaa oikeuteen.

Päätös on lainvoimainen tästä päivästä alkaen.

Odotettu päätös

Suomen Kennelliiton jalostustieteellisen toimikunnan puheenjohtaja Kirsi Sainio pitää Norjan päätöstä odotettuna.

- Tässä haluttiin saada ennakkopäätös epäterveestä jalostamisesta ja siitä, missä oikein raja kulkee. Se, mikä yllätti on, että kyse ei ole rotukiellosta vaan siitä, että englanninbulldoggien ja cavalierkingcharlsesinspanielien kasvattaminen kennelliiton alaisuudessa rekisteröityinä koirina ei enää tämän jälkeen ole mahdollista, Sainio kommentoi oikeuden päätöstä.

Sainion mukaan tilanne avaa pari uudenlaista mahdollisuutta toimia, jotka kummatkin ovat huolestuttavia: On mahdollista, että rotuja aletaan kasvattamaan järjestäytyneen koiratoiminnan ulkopuolella, jolloin kontrolli ja terveystutkimusvaatimukset jäävät uupumaan. Toinen mahdollisuus on se, että koiria aletaan tuomaan ulkomailta.

- Olisin jotenkin paremmin ymmärtänyt, jos olisi päätetty yksinkertaisesti, että tällaisia koiria ei enää Norjassa voi olla, silloin (epäterve jalostustoiminta) olisi loppunut kaikilta osin.

Sainio sanoo itse kuitenkin vierastavansa norjalaisten valitsemaa oikeusjuttujen ja kieltojen tietä, sillä rodut eivät kuitenkaan häviä mihinkään. Eivätkä nyt kyseessä olleet rodut ole suinkaan ainoita, joiden tilannetta on syytä tarkkailla.

Toinen Norjassa jalostuskiellon saanut koirarotu on cavalier kingcharlesinspanieli. Kuva: Jacub Kaczmarczyk / EPA

Suomessa tilanne Norjaa parempi

Sainio tähdentää, että Suomessa kyseiset rodut ovat Norjaa huomattavan tiukemman kontrollin ja terveystarkastusvaatimusten alaisina.

Englanninbulldoggien tiukat terveysvaatimukset ovat suhteellisen tuoreita ja niitä on hiljan jatkettu. Ne ovat aiheuttaneet Suomessa sen, että rekisteröintimäärät ovat viime vuosina laskeneet. Se kertoo taas siitä, että englanninbulldoggeja ei yksinkertaisesti enää kasvateta entisessä määrin.

Cavalierkingcharlesinspanielin teveysvaatimukset ovat olleet voimassa useita vuosia. Tuomarointikoulutuksessa on kiinnitetty erityistä huomiota terveyteen, minkä takia Sainion mukaan rodun pään malli on alkanut palautua perinteisempään spanielin muotoon.

- Cavalier kuuluu myös niihin rotuihin, joissa on alettu keskustella roturisteytyksen mahdollisuudesta perinteisemmän spanielin suuntaan. Meillä Suomessa on tehty roturisteytyksiä huomattavasti enemmän kuin maailmalla ja Suomessa suhtaudutaan niihin paljon positiivisemmin rotukoiraharrastajien keskuudessa.

Sainio arvioi, että Suomessa rotukoiraharrastajat ymmärtävät verrattain hyvin nykymaailman ja yhteiskunnan vaatimukset terveemmästä rodunjalostuksesta. Enää ei voida piiloutua "näin meillä on tehty vuosisatoja" -ajatuksen taakse.

Sainio arvelee myös, että Suomessa cavalierien tilanne on takavuosia paljon parempi jo nyt. Hän toivoo, että englanninbulldoggien tilanne myös hiljalleen on paranemaan päin.

Koirien ostajien olisi oltava valveutuneita

Yhteen asiaan Sainio haluaa kiinnittää erityistä huomiota, nimittäin markkinoihin. Koirien ostajien tulee olla valveutuneita, etteivät osta koiria tahoilta, jotka eivät noudata terveysvaatimuksia.

- Niin kauan kuin on markkinat epäeettiseen toimintaan, niin kauan myös tehdään pentueita, joissa ei ole noudatettu Suomen lakia tai Kennelliiton määräyksiä.

Onko Norjan valitsema tie mahdollinen myös Suomessa?

- Nähtäväksi jää mitä tämä nyt sitten poikii. Kyllähän meilläkin esimerkiksi eläinlääkärit ovat esittäneet kovaa kritiikkiä epäterveiden rotujen kasvatuksesta ja jalostuksesta ja rekisteröinnistä. Myös eläinsuojelujärjestöt ovat esittäneet voimakasta kritiikkiä. Olemme kuitenkin koittaneet kuunnella sitä ja edetä järjestäytyneen toiminnan kautta ja jotta ei toimittaisi kaiken ulkopuolella villinä, Sainio sanoo.

Entistä kattavampi eläinsuojelulaki eli eläinten hyvinvointilaki on juuri valmisteilla ja se on ollut lausuntokierroksella. Se on Sainion mukaan tältä osin aiempaa paljon kattavampi ja täsmällisempi. Siinä tuodaan esiin, ettei epäeettinen ja ulkonäköperusteinen jalostus ole hyväksyttävää.

- Se edellyttää tietysti sitä, että nämä asiat puitaisiin viime kädessä oikeusasteessa Suomessakin, Sainio sanoo.
Mitä ajatuksia uutinen Norjasta herätti? Voit keskustella aiheesta 1.2. kello 23:een saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oikeus kielsi kahden koirarodun jalostuksen Norjassa - Suomen Kennelliiton asiantuntija: Epäterve jalostus voi siirtyä kontrollin ulkopuolelle

# data[].attributes.attachment_link.description
Norja kielsi englanninbulldoggin ja cavalierkingcharlesinspanielien jalostuksen. Suomessa jalostustoimintaa on ohjailtu tiukoilla terveysvaatimuksilla, jotka ovat alkaneet jo tuottaa tulosta, kerrotaan Suomen Kennelliitosta. Jalostuksen takia lyhytkalloisilla englanninbulldoggeilla esiintyy esimerkiksi hengitysongelmia. Cavalier-roduilla esiintyy puolestaan yleisesti aivojen takakuopan suhteellista ahtautta, kertoo Suomen Kennelliitto sivuillaan. Oikeusprosessin takana on Norjan eläinsuojeluyhdistys, joka haastoi Norja kennelliiton sekä bulldog- ja cavalierkingcharlesinspanielien lajiliitot sekä kuusi kasvattajaa oikeuteen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helppohoitoiset seeprakalat ovat yleisiä akvaariokaloja. Niiden mustat tai siniset juovat eivät kuitenkaan riitä kaikille akvaarion väriläiskiksi, vaan seeprokaloja alettiin 2000-luvun alussa myydä eksoottisen värikkäinä, geneettisesti muokattuina.

Laji oli laboratorioissa silloin jo muista syistä tuttu. Sen perimää on helppo muokata, ja siinä on tutkimuksille otollisia piirteitä, joten tätä pientä särkikalaa käytetään yleisesti muun muassa syöpien ja tuberkuloosin tutkimuksissa.

Värimuunnosten alkuperäinen tavoite oli tehdä seeprakaloista vesistöjen ympäristömyrkkyjen mittari. Singaporen yliopistossa ympättiin seeprakalan perimään meduusan geenejä, jotka saastuneissa vesissä saivat kalan hohtamaan vihreänä.

Pian värivalikoimaa laajennettiin, eikä mennyt aikaakaan, kun yhdysvaltalainen yritys alkoi kaupallistaa ideaa. Eläinkauppoihin ilmestyi sen tuotemerkki GloFish, "hohtokala". Mustavalolampun valossa neonvärisinä hohtavat seeprakalat ovat myös tavallisessa valossa luonnonsukulaisiaan värikkäämpiä.

Seeprakalat olivat maailman ensimmäinen transgeeninen eli toisen eliön geeneillä muokattu eläinlaji, josta tehtiin kauppatavaraa. Siitä tuli monia akvaarionomistajia miellyttävä hittituote.

Se on myös ensimmäinen varta vasten luotu mutanttilaji, joka on päässyt ihmisiltä karkuun. Muita ihmisten takia väärään ympäristöön levinneitä lajeja on runsaasti muun muassa Australiassa, jossa esimerkiksi kaniinit tekevät isoa tuhoa. Englantilaissiirtolaiset toivat niitä aikoinaan muistuttamaan synnyinmaansa luonnosta.

Kaakkois-Brasiliassa sijaitsevista akvaariokalojen kasvattamoista karanneet transgeeniset seeprakalat ovat löytäneet kodin rannikkosademetsän joista ja ryhtyeet lisääntymään niissä, kertoo Studies on Neotropical Fauna and Environment (siirryt toiseen palveluun) -lehdessä ilmestynyt brasilialainen tutkimus.

Erikoinen vieraslaji voi uhata alkuperäistä eläinkuntaa seudulla, joka on biodiversiteetiltaan yksi maailman rikkaimmista ja samalla haavoittuvimmista.

Hohtokalojen päätyminen vieraslajiksi luonnonvesiin ei tullut ympäristötutkijoille yllätyksenä. He varoittivat siitä jo varhain.

Geeneihin kajoaminen ylipäätään ja vieraslajivaroitukset erityisesti ovat saaneet EU:n ja muun muassa jotkin Yhdysvaltain osavaltiot kieltämään transgeenisten seeprakalojen myynnin. Brasiliassakin ne ovat olleet kiellettyjä viisi vuotta mutta niiden kasvattaminen ei ole loppunut.

Vuonna 2015 São João del-Reinin yliopiston biologian professori André Magalhães näki hohtavia kalaparvia uimassa Paraíba do Sulin jokialtaan vesissä.

Magalhães, tuoreen tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, päätteli kalojen karanneen Muriaésta, jossa on 350 akvaariokalojen kasvattamoa ja niillä 4 500 allasta, joista lasketaan vesiä luontoon.

Kirkkaiden väriensä vuoksi transgeeniset seeprakalat olisivat helppoa saalista, mutta tutkimuksen mukaan alueen joissa ei ole sellaisia petokaloja, jotka söisivät putkista hulahtaneita tulokkaita.

Erottuvuudella on aiemmin perusteltu sitä, ettei laji kykene leviämään, vaikka kaloja päätyisikin luonnonvesiin. Kalifornia pyörsi transgeenisten seeprakalojen myyntikiellon tällä perusteella.

Magalhães ja hänen kollegensa ovat kartoittaneet neljän vuoden ajan viiden joen kalakantaa São Paulon, Minas Geraisin ja Rio de Janeiron osavaltioissa. Pienet, hitaasti virtaavat joet halkovat rannikkosademetsää aina lämpiminä ja kesäisin jopa yli 30-asteisina.

Jokaisesta tutkitusta joesta löytyi kirkkaan vihreän ja punaisen sävyissä hohtavan vieraslajin populaatioita. Vatsojen sisältö kertoi ruoaksi päätyneen pääasiassa hyönteisiä ja niiden toukkia mutta myös leviä ja eläinplanktonia.

Seeprakalat lisääntyvät ympäri vuoden, niin kotivesissään Aasiassa kuin Brasiliassa. Värikäs versio tuntuu kuitenkin saavuttavan sukukypsyyden nopeammin kuin lajinsa yleensä, jo keskenkasvuisena, minkä tutkijat päättelivät kutemassa tavattujen kalojen ja niiden mätimunien pienestä koosta.

Teini-iässä lisääntyminen on levittäytymään pyrkiville lajeille tyypillinen opportunistinen strategia mutta saattaa kertoa myös siitä, ettei kaikille ole saatavilla riittävästi ravintoa, tutkimuksessa tuumitaan.

Laboratorio-oloissa on huomattu, että transgeeniset seeprakalat ovat ärhäköitä, kun ruoasta tulee kilpailua. Ne ajavat takaa ja näykkivät muita kaloja, mikä on jahdatuille stressitekijä.

Vaikka vieraslajin invaasio on vielä alkuvaiheissa, sillä on tutkijoiden mukaan todellinen mahdollisuus jatkua, laajeta ja vaikuttaa vakavasti kotoperäisiin lajeihin ja niiden ravinnonsaantiin.

Akvaariokaloista on tullut Brasiliassa yhä tärkeämpi tulonlähde, mikä on saanut monet kalankasvattajat kiinnostumaan uusista lajeista. Transgeenisiä kaloja ei silti pidä nähdä taloudellisena taikasauvana, tutkimus varoittaa.

Se suosittelee kasvattamoille Paraíba do Sulin jokialtaan vesien kotoperäisiä lajeja, jotka ovat luonnostaan värikkäitä, muu muassa keltatetroja ja helmiäistonkijoita.

Karkulaisongelman suitsimiseksi tutkijat esittävät, että kalankasvattamoiden poistovesiputkiin asennettaisiin suodattamia ja vesi myös viivähtäisi välialtaissa ennen päätymistään jokiin.

Välialtaisiin puolestaan kannattaisi istuttaa paikallisia petokaloja katkaisemaan pakomatkat alkuunsa, esimerkiksi kirjorosvotetroja, tutkimuksessa ehdotetaan.

Luonto nokittaa värisuoralla

Samaan aikaan, kun ihminen näpertelee värejä akvaariokaloihin, tutkijat ovat löytäneet luonnosta kalalajin, jolla on värisuora kuonon kärjestä pyrstön päähän.

Malediivien koralliriuttojen lajistoon on tunnistettu virallisesti uusi tulokas, huulikala Cirrhilabrus finifenmaa. Ruusua tarkoittava "finifenmaa" on dhivehia, yhtä Malediivien kielistä. Ruusu on Malediivien kansalliskukka.

ZooKeys (siirryt toiseen palveluun) -lehdessä julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa esitellyn lajin ensimmäinen yksilö jäi tutkijoiden haaviin jo 1990-luvulla mutta sitä luultiin jo tunnetun toisen lajin aikuiseksi ja siksi värikkäämmäksi yksilöksi.

Huulikaloille on tyypillistä, että niiden väri muuttuu iän myötä, mikä tekee lajien erottamisesta haastavaa. Sekin erikoisuus niillä on, että tarpeen tullen ne pystyvät vaihtamaan sukupuolta.

C. finifenmaa on jo ehtinyt kiinnittää akvaarioharrastajien huomion, kertoo yksi tutkimusartikkelin kirjoittajista, Kalifornian tiedeakatemian iktylogi Luiz Rocha. Hän kuuluu koralliriuttojen pelastamiseen tähtäävän kansainvälisen Hope for Reefs (siirryt toiseen palveluun) -hankkeen johtajistoon.

- Vaikka laji on varsin runsaslukuinen eikä juuri nyt katoamisvaarassa, on silti huolestuttavaa, että jokin laji kaupallistetaan ennen kuin sillä edes on tieteellistä nimeä. Toisaalta löytö osoittaa, on koralliekosysteemeissä on paljon vielä tuntematonta biodiversiteettiä, Rocha sanoo.

Hope for Reefs ja Malediivien merentutkimusinstituutti ovat kartoittamassa (siirryt toiseen palveluun) Malediivien vesien 50-150 metrin syvyyksissä olevia koralliriuttoja, joista ei käytännössä tiedetä juuri mitään. C. finifenmaa -yksilöiden lisäksi on löytynyt jo kahdeksan muutakin lajia, jotka voivat tarkemmassa tarkastelussa osoittautua uusiksi.
Voit keskustella aiheesta torstaihin 17.3. klo 23:een asti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Helppohoitoiset seeprakalat ovat yleisiä akvaariokaloja. Niiden mustat tai siniset juovat eivät kuitenkaan riitä kaikille akvaarion väriläiskiksi, vaan seeprokaloja alettiin 2000-luvun alussa myydä eksoottisen värikkäinä, geneettisesti muokattuina. Laji oli laboratorioissa silloin jo muista syistä tuttu. Sen perimää on helppo muokata, ja siinä on tutkimuksille otollisia piirteitä, joten tätä pientä särkikalaa käytetään yleisesti muun muassa syöpien ja tuberkuloosin tutkimuksissa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pohjois-Karjalan ja Japanin Naganon metsäbiotalousyhteistyö jäi aluksi koronan jalkoihin. Nyt asiantuntijat pääsevät tapaamaan toisiaan.

Mäntyvaltaista metsää Liperissä. Maakunnan ja Japanin metsäosaajat tapasivat toisensa ensi kertaa toukokuussa, vaikka yhteistyöhanke alkoi vuonna 2020. Kuva: Heikki Haapalainen / Yle

Pohjois-Karjalan ja Japanin metsäbiotalouden yhteistyö pääsee vihdoin syvenemään koronapandemian hellittäessä.

Kaksi vuotta sitten aloitettu maakunnan ja Japanin Naganon välinen metsähanke saa konkreettisia muotoja, ja ensitapaaminen asiantuntijoiden välillä olli toukokuussa.

Maakunnan asiantuntijat olivat hiljattain mukana Tokiossa järjestetyillä metsämessuilla.

Seminaarissa esilteltiin muun muassa Metsäkeskuksen ratkaisuja metsien inventoinnissa, Arbonautin ja japanilaisen PreForen välistä yhteistyötä ja John Deere Forestryn/Waratahin palveluja metsänhoidossa ja puunkorjuussa.

Kuluvan vuoden lopussa ja ensi vuoden alussa Pohjois-Karjalaan on puolestaan luvassa viiden japanilaisen asiantuntijaryhmän vierailu muun muassa eri metsäbiotalousalan yrityksiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maakunnan ja Japanin metsäbiotalouden väki vihdoin yhdessä

# data[].attributes.attachment_link.description
Pohjois-Karjalan ja Japanin Naganon metsäbiotalousyhteistyö jäi aluksi koronan jalkoihin. Nyt asiantuntijat pääsevät tapaamaan toisiaan. Pohjois-Karjalan ja Japanin metsäbiotalouden yhteistyö pääsee vihdoin syvenemään koronapandemian hellittäessä. Kaksi vuotta sitten aloitettu maakunnan ja Japanin Naganon välinen metsähanke saa konkreettisia muotoja, ja ensitapaaminen asiantuntijoiden välillä olli toukokuussa. Maakunnan asiantuntijat olivat hiljattain mukana Tokiossa järjestetyillä metsämessuilla.

# data[].attributes.body
Biotalous tarkoittaa kaikkia uusiutuvia luonnonvaroja kuten vesi ja tuuli. Metsät kuuluvat yksiin suurimpiin hiilinieluihin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulevaisuudentutkija: "Biotalous toimii jo hyvin paikallisella tasolla, Helsinki kivihiilikasoineen hiihtää perässä"

# data[].attributes.attachment_link.description
Luonnonvarojen kestävä käyttö ja biotalouden kehittäminen on yksi tulevaisuuden isoja haasteita. Suuryhtiöiden rinnalle tarvitaan pienempiä toimijoita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jalostukseen käytettäville koirille suunnitellaan luonnetestiä. Omistaja voisi valita rodun mukaisen kokeen tai muun luonnetestin tai ulkomuototuomarin arvion koiran käyttäytymisestä.

Kuva: Julian Smith / EPA

Suomen Kennelliiton jalostustieteellisen toimikunnan esitys pennuttamisehtojen tiukentamisesta on lausuntokierroksella rotujärjestöissä ja kennelpiireissä.

Jalostustieteellisen toimikunnan puheenjohtaja, kehitysbiologian dosentti Kirsi Sainio Helsingin yliopistosta sanoo, että mediassa silloin tällöin esiintyvät uutiset häiriökoirista ovat lisänneet painetta jalostukseen käytettävien koirien käyttäytymisen ja luonteen testaamisesta.

Uutiset tappajakoirista lisääntyneet

Silloin tällöin on kohu-uutisia toisen koiran kimppuun hyökkäämisestä tai pahimmillaan tappamisesta. Lisäksi irrallaan olevat aggressiiviset koirat tappavat poroja, kanoja, lampaita, lehmiä ja muita kotieläimiä sekä voivat hyökätä myös ihmisen kimppuun.

- Esityksen mukaan pyrimme saamaan arvion koiran käyttäytymisestä ja luonteesta. Siten saamme tietoa luonteenpiirteistä, jotka koiralla ovat voimakkaasti periytyviä, ja joita jalostuskoirat jättävät jälkeläisille.

Testi auttaa puuttumaan ongelmakoiriin

Sainion mukaan käyttäytymis- ja luonnearvion avulla voidaan puuttua käyttäytymishäiriöihin tai ainakin saada lisätietoa häiriöistä.

- Testi ja tai arvio on sikäli tärkeää, että meillä on käyttäytymishäiriöisiä koiria ja koiria, joilla on ongelmia luonteensa kanssa.

- Suurin osa Suomen koirista on ihmisten lemmikkejä, ja sen vuoksi on erittäin tärkeää, että myös lemmikkikoirat sopeutuisivat yhteiskuntaan ja ihmisten kanssa elämään.

Väärä tapa kasvattaa

Sainio sanoo, että jalostusehtojen tiukentamisella pyritään selvittämään niitä koiran ominaisuuksia, jotka liittyvät lähinnä omistajan väärään tapaan kasvattaa koiraansa yhteiskuntakelpoiseksi.

- Samalla selvitetään ominaisuudet, mitkä ovat perinnöllisiä, ja niihin voidaan sitten vaikuttaa jalostuksellisesti.

Lapissa poronhoitoalueella irrallaan juoksevat ongelmakoirat tappavat silloin tällöin poroja. Onko esimerkiksi Lapin tai Itä-Suomen taikka pääkaupunkiseudun koirissa muita enemmän liiallista terävyyttä tai aggressiivisuutta?

Ei alueellisia eroja

- Ei ole pystytty havaitsemaan alueellisia eroja. Ehkä pikemminkin erot voivat olla rotukohtaisia. Häiriökäyttäytymistä esiintyy keskimäärin enemmän joissakin roduissa kuin joissakin toisissa.

Sainio sanoo, että jalostusehtojen tiukentamisella saataisiin lisää tietoa, jolloin Kennelliitolla on nykyistä vankempi pohja ohjata jalostusta.

- Kun koira on usein myös seuralainen, niin niidenkin luonnearvio on tärkeää. Hyvä luonne on siksikin tärkeää, että ihmiset ja koirat ovat toistensa parhaita ystäviä.

"Koira on pohjimmiltaan saalistava susi"

Sainion mukaan on hyvin vaikea tietää, mikä sitten laukaisee sen, että koira hyökkää jonkun kimppuun. - Kun koira hyökkää joko toisen eläimen tai ihmisen kimppuun, on kysymys saalistuksesta. Koirahan on pohjimmiltaan saalistava peto, susi.

- Koira kesyyntyessään on tullut luonteeltaan huomattavan paljon sosiaalisemmaksi ja sietävämmäksi kuin mitä sudet ovat. Kuitenkin koiran geneettinen pohja on jossain taustalla.

Sainion mukaan emme tällä hetkellä tiedä, mikä laukaisee tilanteen, että koira itse asiassa alkaa käyttäytyä suden, villieläimen tavoin.

600 000 koirasta murto-osa häiriökoiria

- Pahimmat tilanteet ovat, että koira hyökkää toisen koiran kimppuun ja tappaan sen, hyökkää ihmisen karjan kimppuun, ihmisen tuotantoeläintern kimppuun. Ja sitten tietysti kaikkein pahimpana on, että koira osoittaa aggressiivisuutta ihmistä kohtaan ja hyökkää ihmisen kimppuun.

Sainio toteaa, että näitä kaikkia esiintyy. - Ne ovat kuitenkin marginaalisia verrattuna siihen, että Suomessa on noin 600 000 rotukoiraa. Ei me toki joka päivä lueta otsikoista näitä.

Kaikki tietävät, että koira, myös lemmikkikoira herättää paljon tunteita ja eläimet yleensä herättävät tunteita. Miten ennakoitte, että nämä jalostusrajoitukset otettaneen vastaan. Onko jo tullut paljon yhteydenottoja koirankasvattajilta siitä, että ollaan menossa liian pitkälle, liian tiukoille linjoille?

Muista koiramaista tukea Suomen esitykselle

- On tullut kontakteja, joo, enemmän kuin ehkä olisi tarpeenkaan...tai sanotaanko näin, että ehkä on tarpeen, että on tullut paljon kontakteja, on tullut paljon paljon palautetta siitä, että mennään liian rajoittavaan jalostusstrategiaan, liialliseen - tavallaan hätävarjelun liioitteluun.

Sainio kuitenkin sanoo, että Kennelliitolla on ollut kansainvälisiä kontakteja jo tähän mennessä tämä jalostusstrategiauudistuksen tiimoilta. - Monissa maissa ollaan sitä mieltä, että Suomen suunnittelema suunta on se oikea, johon pitäisi pyrkiä jokaisessa maassa.

- Eri maiden kennelpiireissä ajatellaan, että samalla päästäisiin tavallaan eroon nykyisestä koiranjalostuksen maineesta, että jalostuksella saadaan aikaan vain sairaita koiria ja saadaan aikaan jotain huonoa.

Yhteydenottoja puolesta ja vastaan

Sainio korostaa, että pääsääntöisesti koiranjalostus on Suomessa erittäin korkeatasoista ja kasvatustyö erittäin korkeatasoista.

- Liiallisen jalostuksen rajoittamisen puolesta ja vastaan on todennäköisesti tullut yhteydenottoja eri puolilta maata, myös Lapista. Yhteydenottoja ei ole kuitenkaan tullut minulle henkilökohtaisesti. Mutta minä en tosin lue nettikeskustelupalstoja enkä osallistu chattiin enkä nettikeskusteluihin.

- Tämä esitys koiranjalostuksen, pennuttamisen edellytysten tiukentamisesta on tosiaan herättänyt varsin paljon. On tarkoituskin, että se herättää keskustelua. Tämä on tärkeä asia.

Tiukennukset voimaan 2012?

Kennelliiton valtuuston on määrä käsitellä jalostustieteellisen toimikunnan esittämää tiukennettua jalostusstrategiaa valtuuston kokouksessa toukokuun lopulla. Rotujärjestöt ja kennelpiirit antavat lausuntonsa esityksestä kevään aikana. Sainio toivoo, että tämä jalostusstrategia saataisiin myös Kenneliiton käsittelyyn tämän kevään aikana.

Sainio arvioi, että uudet tiukennetut jalostusmääräykset tulisivat voimaan aikaisintaan vuonna 2012 alussa, mikäli valtuusto hyväksyy esityksen.

- Jalostustieteellisen toimikunnan ajatuksena tässä esityksessä on nimenomaan koiran paras ja se, miten koira, nämä meidän koiramme, rotukoirat saataisiin pysymään mahdollisimman terveinä, pitkäikäisinä ja yhteiskuntaan soveltuvina. Sitä kautta se olisi hyvä myös ihmisille.

Lähisukulaisten siitokset kiellettäisiin

Koira on ollut ihmisen seuralainen hyvin pitkään.. - Koirastahan on aina ollut on nyt entistä enemmän ihmisille hyvin paljon apua ja hyötyä monessa tilanteessa, Sainio sanoo.

Toimikunnan esityksessä on monia muitakin jalostukseen liittyviä parannusehdotuksia. Esimerkiksi lähisukulaisten siitosparitukset kiellettäisiin kokonaan kuten koiraäidin ja -pojan, koiraisän ja -tytön sekä sisaruskoirien siitokset.

Ruotsi ja Tanska ovat jo kieltäneet läheiset sukusiitosparitukset. Sukusiitoksilla on ajateltu aiemmin parannettavan tiettyjä vanhempien hyvien ominaisuuksien periytymistä jälkeläisille.

Lisäksi uroksen pentumäärää rajoitettaisiin 100-150 jälkeläiseen. On tapauksia, että sama uros on astunut narttuja niin, että sillä on yli 500 jälkeläistä. Joissakin tapauksissa puhutaan myös narttujen pentutehtailusta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jalostukseen käytettäville koirille suunnitellaan luonnetestiä. Omistaja voisi valita rodun mukaisen kokeen tai muun luonnetestin tai ulkomuototuomarin arvion koiran käyttäytymisestä. Suomen Kennelliiton jalostustieteellisen toimikunnan esitys pennuttamisehtojen tiukentamisesta on lausuntokierroksella rotujärjestöissä ja kennelpiireissä. Jalostustieteellisen toimikunnan puheenjohtaja, kehitysbiologian dosentti Kirsi Sainio Helsingin yliopistosta sanoo, että mediassa silloin tällöin esiintyvät uutiset häiriökoirista ovat lisänneet painetta jalostukseen käytettävien koirien käyttäytymisen ja luonteen testaamisesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisola sanoo, että geenimuuntelusta voi olla hyötyä kehitysmaille.

Geenimuuntelu on nykyään hyvin täsmällistä jalostusta, sanoo kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisola Helsingin yliopistosta.

- Olen opettanut perinteistä kasvinjalostusta 40 vuotta Helsingin yliopistossa, eikä voitu kuvitellakaan, minkälaiseen täsmällisyyteen voitaisiin joskus päästä.

Muun muassa Suomen rehu ja Raision Rehutehdas ovat ottaneet geenimuunnellun soijan käyttöön tänä keväänä, mikä on lisännyt keskustelua menetelmän hyödyistä ja haitoista.

Yle Radio 1:n Ykkösaamussa vieraillut Tammisola sanoo itsekin vielä 1980-luvulla vastustaneensa kasvien geenimuuntelua sen vuoksi, että menetelmä oli tuolloin kallis.

- Nykyisin se (kasvien geenimuuntelu) on paljon halvempaa kuin perinteinen kasvinjalostus.

Tammisolan mukaan geenimuuntelusta voi olla hyötyä erityisesti kehitysmaille.

- Esimerkiksi Ugandassa sillä on jalostettu taudinkestävä banaani.

Hän uskoo, että ilmastonmuutoksen edetessä kasvien sopeuttaminen vallitseviin oloihin on tärkeää siksi, ettei villiä luontoa tarvitsisi raivata uudeksi viljelymaaksi.

Geenimuuntelu tarkoittaa Tammisolan mukaan sitä, että kasvin dna:han tehdään pieni katkos, ja kasvi houkutellaan korjaamaan se halutulla tavalla. Kasvin perimää siis muutetaan geenitekniikan keinoin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisola sanoo, että geenimuuntelusta voi olla hyötyä kehitysmaille. Geenimuuntelu on nykyään hyvin täsmällistä jalostusta, sanoo kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisola Helsingin yliopistosta. - Olen opettanut perinteistä kasvinjalostusta 40 vuotta Helsingin yliopistossa, eikä voitu kuvitellakaan, minkälaiseen täsmällisyyteen voitaisiin joskus päästä.

# data[].attributes.body
Geenitekniikalla tarkoitetaan biologisen tiedon pohjalta kehitettyjä menetelmiä, joilla eliöiden DNA:sta otetaan selville kaikki ja siirretään.
Artikkelissa puhutaan ihmisellä ensimmäistä kertaa testattavasta Crispr-tekniikasta ja se taas tarkoittaa, että se on geenitekniikan työkalu, jolla voidaan edullisesti, tehokkaasti ja tarkasti muuttaa minkä tahansa eliön perimään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiinassa annettiin Crispr-tekniikalla käsiteltyjä geenejä potilaalle, joka kärsi aggressiivisesta keuhkosyövästä.

Crispr-tutkimusta kiinalaisessa Sun Yat-sen -yliopistossa Guangzhoussa. Kuva: AOP

Muutamia vuosi sitten kehitetty geenitekniikan työkalu Crispr on osoittautumassa hyvin menestykselliseksi vakavien geenipohjaisten sairauksien hoidossa. Uusin tutkimus paljastaa, että Crisprillä kyetään palauttamaan näkökykyä - ainakin rotille.

Crisprillä voidaan hyvin tarkasti poistaa ja lisätä geenejä perimään. Edeltäneistä geenimuokkaustyökaluista Crispr poikkeaa edukseen tehokkuudellaan, nopeudellaan ja edullisuudellaan.

Viime vuonna herätti huomiota kiinalainen Guanzhoun yliopiston tutkimusryhmä, joka pystyi Crisprin avulla poistamaan ihmisalkion perimästä sairautta aiheuttaneen geenin.

Crispristä - tai viralliseslta nimeltään Crispr-Cas9:stä - toivotaankin täsmävälinettä perinnöllisten syöpien, lihasrappeumataudin, verenvuototaudin ja kystisen fibroosin kaltaisten geneettisten sairauksien hoitoon.

Rotat saivat näköään takaisin

Tutkijat antoivat sokeille kolmiviikkoisille rotille pistoksena virusta, joka vei silmiän soluihin ohjeet geenien muokkaamiselle. Kahdeksan viikkoa kestäneen hoidon jälkeen rottien näkökyky oli parantunut niin, että ne reagoivat valoon.

- Kykenimme parantamaan sokeiden rottien näkökykyä. Nopea edistys näyttäisi todistavan, että teknikka on hyvin lupaava, sanoo kalifornialaisen Salk-instituutin tutkija Reyna Hernandez-Benitez.

Hoito voidaan saada vielä tehokkaammaksi aloittamalla se ennen kuin sairaus ehtii kehittyä vakavaksi. Hoitoa voitaneen soveltaa myös ihmiseen, mutta sitä ennen se olisi saatava vielä tehokkaammaksi.

Kiinassa tehtiin ensimmäinen koe ihmisellä

Kiinassa puolestaan on otettu tärkeä askel Crisprin soveltamisessa: tutkimusryhmä on ensimmäisenä maailmassa antaneet ihmiselle pistoksen, joka sisälsi Crispr-tekniikalla muokattuja geenejä. Myös tästä tutkimuksesta kerrotaan Naturessa. (siirryt toiseen palveluun)

Pistos annettiin lokakuun lopulla Chengdun kaupungissa sijatsevassa sairaalassa henkilölle, joka sairastaa aggressiivista keuhkosyöpää. Onkologi Lu Youn johtama ryhmä oli saanut luvan ihmisellä tehtävään kokeeseen sairaalan lautakunnalta, joka arvioi hoidon eettisyyttä.

Tutkimusryhmä otti potilaan verestä soluja, joissa oleva geeni tehtiin toimimattomaksi Crisprin avulla. Käsitellyt solut, joiden määrää oli viljelyllä lisätty, palautettiin potilaaseen. Toiveena on, että Crispr-solut iskevät syöpään ja tuhoavat sen.

Lun mukaan hoito sujui hyvin ja potilas saa pian toisen pistoksen käsiteltyjä geenejä. Potilaasta ei paljasteta tässä vaiheessa sen enempää.

Tutkimusryhmä aikoo lähitulevaisuudessa hoitaa yhteensä kymmentä potilasta samalla menetelmällä. Potilaat tulevat saamaan 2 - 4 pistosta. Sen jälkeen heitä seurataan kuusi kuukautta mahdollisten mahdollisten haitallisten sivuvaikutusten havaitsemiseksi.

Yhdysvallat ja Kiina kilpasilla

Crispriä edeltävät geenimuokkaustekniikat ovat kiinnostaneet geenitutkijoita ympäri maailman. Ei siis ihme, että Crispr on entisestään lisännyt kiinnostusta.

Naturen haastattelema Pennsylvanian yliopiston tutkija Carl June ennustaakin, että edessä on kilpajuoksu geenimuokattujen solujen ottamiseksi käyttöön eri puolilla maailmaa. Hänen mukaansa kehittymässä on biolääketieteellinen kaksinkamppalu Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä.

- Kilpailu yleensä parantaa lopputuotetta, hän lisää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geenitekniikan mullistaja antaa jo näkökykykyä sokeille rotille - Kiinassa Crispriä on testattu ensimmäistä kertaa ihmisellä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinassa annettiin Crispr-tekniikalla käsiteltyjä geenejä potilaalle, joka kärsi aggressiivisesta keuhkosyövästä. Muutamia vuosi sitten kehitetty geenitekniikan työkalu Crispr on osoittautumassa hyvin menestykselliseksi vakavien geenipohjaisten sairauksien hoidossa. Uusin tutkimus paljastaa, että Crisprillä kyetään palauttamaan näkökykyä - ainakin rotille. Crisprillä voidaan hyvin tarkasti poistaa ja lisätä geenejä perimään. Edeltäneistä geenimuokkaustyökaluista Crispr poikkeaa edukseen tehokkuudellaan, nopeudellaan ja edullisuudellaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Variantti saattaa näkyä aiempia huonommin PCR-testeissä, kertoo sen löytänyt laboratorio. Professori pitää löydöstä merkittävänä.

Vita Laboratoriot löysi uuden variantin viime viikolla, ja variantti on sekvensoitu yhteistyössä Biotekniikan Instituutin kanssa. Vita Laboratorioissa tutkitaan päivättäin muutamia tuhansia koronavirusnäytteitä. Kuva: Lotta Laakso/Yle

Suomalaislaboratorio Vita Laboratoriot kertoo löytäneensä Etelä-Suomesta uniikin, suomalaisen koronavirusvariantin.

Käytännössä tässä Fin-796H-variantissa on mutaatioita, joita on löydetty myös esimerkiksi Britannian tai Etelä-Afrikan varianteista. Mutaatioiden yhdistelmä on kuitenkin Vita Laboratorioiden mukaan uniikki.

- Tämä on viime viikolla löydetty potilaasta, eli esimerkiksi viruskannan tartuttavuudesta tai leviämisalttiudesta, rokoteväistöstä ei tiedetä vielä mitään, sanoo mikrobiologi ja dosentti Taru Meri Vita Laboratorioista.

Vielä ei myöskään tiedetä, missä variantti on kehittynyt. Todennäköistä kuitenkin on, että se on kehittynyt jossakin muualla kuin Suomessa, sillä täällä koronavirustartuntoja on ollut verrattain vähän moniin muihin maihin verrattuna.

Virukset muuntuvat jatkuvasti, ja virusvariantin löytäminen Suomesta oli käytännössä vain ajan kysymys. Mitä enemmän tutkitaan, sitä enemmän uusia muutoksia havaitaan.

Helsingin yliopiston zoonoosivirologian professori Olli Vapalahden mukaan samantyyppisiä viruksia on löydetty, mutta niissä ei ole ollut täsmälleen samoja mutaatioita.

Vapalahden mukaan muunnoksesta on vaikea sanoa vielä enempää, ennen kuin viruksen sukupuu tunnetaan paremmin.

Turun yliopiston virusopin professori Ilkka Julkusen mukaan toistaiseksi saadun tiedon valossa muunnos ei välttämättä näytä huolestuttavalta.

- En olisi valtavan huolissani vielä, koska meillä ei ole selvää tietoa siitä, että tämä uusi kanta tarttuisi helpommin tai vaikuttaisi jo sairastetun taudin tai rokotuksen tuomaan immuunisuojaan.

THL viestitti Ylelle, että ajankohtaiset tiedot virusvarianteista kerrotaan koronatiedotustilaisuudessa torstaina, eikä THL kommentoi asiaa erikseen keskiviikkona.

Variantti ei näy osassa PCR-testeistä

Vita Laboratorioissa uuden variantin löytymistä pidetään merkittävänä, sillä laboratorion variantti ei välttämättä näy vain yhtä geenialuetta tunnistavissa PCR-koronavirustesteissä.

PCR-testi on geenimonistustesti, joka otetaan nenänielusta. PCR tunnistaa tarkan alueen kohteensa perimästä.

Jos testillä tunnistetaan vain yhtä geenialueetta, voi silloin muuntunut virus jäädä huomaamatta. Siksi menetelmässä tunnistetaan usein ainakin kahta eri geenialuetta.

- Tämä tunnistamattomuus - että ne mutaatiot on nyt sattuneet sille alueelle, mihin tämä PCR-tunnistus perustuu - se on se tärkein tieto tästä mutantista tällä hetkellä. Mitä se kliinisesti sitten on, sen näyttää tulevaisuus, Taru Meri sanoo.

Professori Ilkka Julkusen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että laboratorioissa pitää olla jatkuvasti valppaana, jotta diagnostiikkaa saadaan päivitettyä ajan tasalle.

Olli Vapalahden mukaan löydös mutaatioiden vaikutuksesta diagnostiikkaan on merkittävä.

- Toki tämä on mielenkiintoinen löydös. Erityisesti se, että PCR-testi toimii huonommin tätä vastaan, on tärkeä tieto.

Fin-796H-variantin tutkimusta jatketaan Vita Laboratorioissa. Taru Meri pitää kiinnostavana, vaikuttaako variantti jotenkin infektioon. Kuva: Lotta Laakso/Yle

Diagnostiikassa voidaan käyttää eri geenialueita. Testejä siis saadaan mukautettua sen mukaan, miten virus muuntuu.

Vita Laboratorioiden mikrobiologi Taru Meri sanookin, että uuden virusmuunnoksen valossa täytyy olla tarkkana PCR-testien soveltuuvuudesta.

- Jos olisi menetelmä, joka tunnistaisi vain N-geeniä, saattaisi olla, että tämä näyte olisi jäänyt negatiiviseksi. Siltä osin tässä on kansainvälistä merkitystä ainakin analytiikan osalta.

Mitä variantin mutaatioista tiedetään nyt?

Sars-Cov-2-koronaviruksesta on varsin paljon variaatioita, selvästi yli toistakymmentä kehityslinjaa, joista toistaiseksi kolme tai neljä ovat herättäneet huolta.

Jokainen variantti on yhdistelmä lukuisia erilaisia mutaatioita. Erilaisia cocktaileja tunnetaan jo lukuisia, ja määrä kasvaa entisestään, kun virusten perimää tutkitaan aiempaa ahkerammin.

Vita Laboratorioiden mukaan uudesta Fin-796-muunnoksesta ei löydy Britannian, Etelä-Afrikan ja Brasilian variantteja yhdistävää N501Y-mutaatiota, joka on liitetty hanakampaan tarttuvuuteen.

Muunnoksesta löydettiin kuitenkin E484K-mutaatio, jonka on arveltu Etelä-Afrikassa tehneen viruksesta immuunipuolustukselle vaikeamman (siirryt toiseen palveluun) vastustajan.

Vaikutukset eivät välttämättä ole riippuvaisia vain yksittäisistä aminohapoista, vaan kyse on viruksen pinnan kokonaisrakenteesta ja siitä, miten immuunipuolustus tunnistaa viruksen.

Variantti sai nimensä harvemmin tavatusta mutaatiosta

Uusi suomalaisvariantti on saanut nimensä harvinaisemmasta D796H-mutaatiosta.

Aikaisemmin sitä on tavattu potilailla, joiden pitkittynyttä koronavirusinfektiota on hoidettu toipilasplasmalla eli koronasta parantuneiden potilaiden veren vasta-aineilla.

Tutkijat ovat arvioineet (siirryt toiseen palveluun) , että tämä mutaatio voisi olla yksi viruksen työkaluista, joilla se taistelee vanhoja vasta-aineita vastaan.

Kultahamsteri on yksi koe-eläimistä, joilla myös koronaviruksen mutaatioiden vaikutuksia on tutkittu. Kuva: Alamy

Ilkka Julkunen korostaa, että vaikka yksittäisillä mutaatioilla voi olla jonkinlainen merkitys, liittyy immuunisuojan murtuminen usein moniin yhdenaikaisiin mutaatioihin viruksen rakenteessa.

- Yksittäisistä aminohappomuutoksista ei aina voi sanoa tarkkaan, onko juuri se muutos syy johonkin viruksen ominaisuuteen.

Myös kolmelle maailmalla huolestuttaneelle variantille tyypillinen D614G-mutaatio löytyy suomalaisen variantin perimästä.

Eläinmallien perusteella sen on arveltu lisäävän viruksen määrää (siirryt toiseen palveluun) ylähengitysteissä.

Eläinmallit toimivat mahdollisina tienviittoina ja työkaluina viruksen toiminnan hahmottamiseen, mutta koe-eläimet, kuten hamsterit, ovat ihmistä paljon pienempiä ja anatomialtaan erilaisia.

Vaaditaan yhä paljon immunologista tutkimusta ennen kuin muunnosten oikeista vaikutuksista taudin kuvaan tai leviämiseen voidaan tehdä johtopäätöksiä.

Tutkimus variantista jatkuu

Vita Laboratoriot jatkaa tutkimuksia yhdessä Helsingin yliopiston Biotekniikan Instituutin kanssa.

Seuraavaksi variantille tehdään koko genomin sekvensointi, joka mahdollistaa muutosten analysoinnin. Tämän jälkeen sitä voidaan verrata muihin tunnettuihin varianttisekvensseihin.

Se, miten variantti mahdollisesti vaikuttaa infektioon, jää nähtäväksi.

- Se kiinnostaa, löytyykö varianttia lisää esimerkiksi jäljityksen avulla lähipiiristä ja olisiko muita ominaisuuksia, jotka vaikuttaisivat infektioon. Ja toki, löytyykö genomisekvenssistä muilla tärkeillä analytiikkaan liittyvillä alueilla muutoksia, jotka pitää tulevaisuudessa kaikkien huomioida, mikrobiologi Taru Meri sanoo.
17.2. klo 19:53 korjattu Vita Laboratorioiden nimen kirjoitusasu oikeaksi. Lue myös: Katso, miten koronaviruksen muunnokset leviävät ja mitä ne aiheuttavat - selvitimme, mitä mutaatioista nyt oikeasti tiedetään Uusimmat tiedot koronaviruksesta - Jatkuvasti päivittyvään artikkeliin kootaan koronauutiset Suomesta ja maailmalta Korona levinnyt ennätyslukemiin Uudellamaalla - HUS vaatii tiukempia kokoontumisrajoituksia Ministeriö puuhaa tiukennuksia ravintoloiden aukioloihin - Keskustan Lohi ihmettelee: "Toiveeni on, ettei alalle nyt luotaisi enempää epävarmuutta ja ahdinkoa kuin siellä jo on" Yle selvitti: Näin rokotevastaisuudella kerätään rahaa Suomessa - mukana myös talousrikoksista tuomittu

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomesta löytyi uusi koronavariantti - tartuttamiskyvystä ja rokotteen tehosta haetaan vasta tietoa

# data[].attributes.attachment_link.description
Variantti saattaa näkyä aiempia huonommin PCR-testeissä, kertoo sen löytänyt laboratorio. Professori pitää löydöstä merkittävänä. Suomalaislaboratorio Vita Laboratoriot kertoo löytäneensä Etelä-Suomesta uniikin, suomalaisen koronavirusvariantin. Käytännössä tässä Fin-796H-variantissa on mutaatioita, joita on löydetty myös esimerkiksi Britannian tai Etelä-Afrikan varianteista. Mutaatioiden yhdistelmä on kuitenkin Vita Laboratorioiden mukaan uniikki.