# data[].attributes.body
Predromanika je prvi srednjovjekovni umjetnički stil u Hrvatskoj (8.–10. st.), s različitim tumačenjima u Europi. Obuhvaća ranosrednjovjekovnu umjetnost izvan karolinškog carstva. U karolinškoj umjetnosti ističe se obnovljeni interes za antiku (renovatio), uz očuvanje kasnoantičkih oblika.

Arhitektura: bazilike s više apsida, razvoj kripti, uvođenje westwerka.
Dekoracija: pleter, geometrija, štukature s ljudskim likovima.
Slikarstvo i mozaici: kristološke i teofanijske scene.
Primijenjena umjetnost: liturgijski predmeti, iluminacije i bjelokosti s ranokršćanskim motivima.

# data[].attributes.body
Karolinška umjetnost razvila se u 8. i 9. stoljeću pod vladavinom Karla Velikog. Temeljila se na obnovi rimske tradicije (renovatio imperii Romanorum), uz nove elemente u arhitekturi i umjetnosti.

Arhitektura:
Crkve s više apsida, kriptama i transeptom. Najveća novost je westwerk – zapadno pročelje s liturgijskom funkcijom.

Likovna umjetnost:
Jednostavniji reljefi s biljnim motivima, štukature s ljudskim likovima, freske i mozaici s biblijskim prizorima.

Iluminacije:
Ukrašene rukopisne knjige s biblijskim scenama; razvijene brojne škole (Reims, Tours, Aachen).

# data[].attributes.body
Romanika

Romanika je umjetnički stil koji se razvio u Europi od 10. do 12. stoljeća. Nastaje kao nastavak predromanike i karolinške umjetnosti, a karakterizira ga snažan razvoj arhitekture, posebno crkvene.

Arhitektura:
Masivne građevine s debelim zidovima, malim prozorima, polukružnim lukovima i svodovima. Česte su bazilike s tornjevima, apsidama i transeptom. Razvija se kamena plastika s religijskim motivima – osobito na portalima i kapitelima.

Likovna umjetnost:
Zidne slike (freske) s biblijskim scenama, stilizirani prikazi ljudi i simbola. Razvijaju se i rukopisne iluminacije.

Skulptura i reljefi:
Pojavljuju se opet ljudski likovi, često u službi poučavanja vjere (tzv. „Biblija za nepismene“).

Romanika je stil kršćanske Europe, izražava snagu Crkve i feudalnog poretka, te stvara temelje za razvoj gotike.

# data[].attributes.body
Rozeta je kružni prozor, najčešće smješten iznad ulaza u crkvu. Ime dolazi od latinske riječi rosa (ruža), jer svojim oblikom podsjeća na cvijet.

Najpoznatije su gotičke rozete, bogato ukrašene vitrajima i kamenim mrežama. Imaju simbolično značenje – često prikazuju biblijske prizore ili simboliziraju božansko svjetlo koje ulazi u sveti prostor.

# data[].attributes.body
Gotika je umjetnički stil koji se razvija u Europi od 12. do 15. stoljeća, nakon romanike. Nastaje u sjevernoj Francuskoj i brzo se širi po Europi.

Arhitektura:
Prepoznatljiva po visokim katedralama, šiljastim lukovima, rebrastim svodovima, vitkim stupovima i vitrajima (obojano staklo). Česte su rozete i bogato ukrašeni portali. Građevine djeluju lagano i svijetlo, iako su građene od kamena.

Likovna umjetnost:
Likovi postaju realističniji i izražajniji. Freske, vitraji i kipovi često prikazuju biblijske prizore, svetce i svakodnevni život.

Skulptura i slikarstvo:
Kiparstvo se izdužuje i idealizira. Razvija se minijatura i panelno slikarstvo, često s pozlaćenim pozadinama.

# data[].attributes.body
Vitraji su obojeni stakleni prozori, najčešće povezani olovnim okvirima, koji prikazuju biblijske prizore, svece ili simbolične motive. Najviše se koriste u gotici, osobito u velikim katedralama.

Vitraji propuštaju svjetlo i stvaraju duhovnu atmosferu, simbolizirajući božansku svjetlost. Često su dio rozeta i visokih prozora.

# data[].attributes.body
Renesansa je umjetnički i kulturni pokret nastao u Italiji krajem 14. stoljeća, trajuć do 16. stoljeća. Odlikuje se povratkom interesa za antičku kulturu i naglaskom na ljudsku prirodu i realističan prikaz svijeta. Razvijaju se perspektiva, anatomija i sklad u umjetnosti. Najpoznatiji umjetnici su Leonardo da Vinci, Michelangelo i Rafael. Renesansa označava prijelaz iz srednjeg vijeka u moderno doba.

# data[].attributes.body
Mona Lisa je slavna slika Leonarda da Vincija, naslikana početkom 16. stoljeća. Prikazuje ženu s tajanstvenim osmijehom, za koju se vjeruje da je Lisa Gherardini, supruga firentinskog trgovca. Slika je poznata po izvanrednoj tehnici, posebno po mekom prijelazu svjetla i sjene (sfumato), što daje liku realističan i živ izgled. Mona Lisa danas je jedna od najpoznatijih i najposjećenijih umjetnina na svijetu, izložena u Louvreu u Parizu.

# data[].attributes.body
Barok je umjetnički stil koji se razvio u Europi od kraja 16. do sredine 18. stoljeća. Karakteriziraju ga dramatičnost, pokret, bogata dekoracija i snažne emocije. Barokna umjetnost nastoji impresionirati i dirnuti gledatelja.

U arhitekturi su česte velike, ukrašene crkve i palače s dinamičnim oblicima, kontrastima svjetla i sjene te raskošnim detaljima. U slikarstvu i kiparstvu ističu se izražajnost i pokret.

Poznati umjetnici baroka su Caravaggio, Bernini i Rembrandt. Barok je povezan s protureformacijom i služio je Crkvi za jačanje vjerske poruke.

# data[].attributes.body
Versaj je veličanstvena palača smještena kraj Pariza, izgrađena u 17. stoljeću pod vlašću kralja Luja XIV., poznatog kao „Kralj Sunce“. Palača je simbol apsolutističke monarhije i raskošne barokne arhitekture.

Versaj je poznat po svojim velikim vrtovima, dvoranama bogato urešenim zlatom, ogledalima i umjetničkim djelima. Služio je kao kraljevska rezidencija i središte političke moći Francuske.