# data[].attributes.body
Ustav iz 1974. godine dodatno je povećao samostalnost jugoslavenskih republika. Počele su se pojavljivati prve naznake slobode tiska i izdržavanja, pa su se u nekim novinama mogle pročitati i kritike vlasti. Političke napetosti izbile su na Kosovu, gdje je većinsko albansko stanovništvo zahtijevalo status republike radi veće autonomije. S druge strane, u Srbiji se tražilo ukidanje autonomije Kosova i Vojvodine. Srpska akademija nauka i umjetnosti 1986. objavila je memorandum u kojem ističe navodno loš položaj Srbije i Srba u Jugoslaviji. Krajem 80-ih u Hrvatskoj i drugim dijelovima Istočne Europe započele su demokratske promjene, potaknute reformama u SSSR-u pod vodstvom Mihaila Gorbačova. Hrvatski komunisti počeli su popuštati, dopuštaju se nove stranke, a 1990. održani su prvi višestranački izbori. Raspad Saveza komunista Jugoslavije 1990. označio je kraj jedinstva federacije i ubrzao raspad države.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 20. kolovoza 1941. u Požarevcu (Srbija). Umro je 11. ožujka 2006. u Haagu (Nizozemska).

# data[].attributes.body
Slobodan Milošević dolazi na čelo srpskih komunista 1986. godine, promovirajući srpski nacionalizam i zagovarajući smanjenje autonomije republike. Krajem 1980-ih organizirao je niz prosvjeda pod nazivom "događanje naroda" kako bi ojačao položaj Srbije u Jugoslaviji. Ti skupovi, koje su tako nazivali, širili su srpski nacionalizam i služili kao pritisak na republička vodstva. Iskoristio ih je kako bi ukinuo autonomiju Kosova i Vojvodine te postavio svoje ljude na vlast u Crnoj Gori. Pokušaj širenja utjecaja naišao je na otpor Slovenije i Hrvatske.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 2. ožujka 1931. u Privoljnoju (SSSR). Umro je 30. kolovoza 2022. u Moskvi (Rusija). 

# data[].attributes.body
Vođa demokratskih reformi u SSSSR-u.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 24. veljače 1944. u Ebersbach-Neugersdorf (Njemačka). Umro je 29. travnja 2007. u Zagrebu.

# data[].attributes.body
Ivica Račan, tadašnji vođa hrvatskih komunista, prvi je put javno čestitao Božić građanima 1989. godine. To je bio neuobičajen i značajan potez jer Božić dotad nije bio priznat ni obilježavan kao službeni blagdan u komunističkoj Jugoslaviji.

# data[].attributes.headline
Slom komunizma i osamostavljanje Republike Hrvatske

# data[].attributes.subject
Slom komunizma i osamostavljanje Republike Hrvatske

# data[].attributes.body
Izbori održani u travnju i svibnju 1990. godine donijeli su pobjedu HDZ-u pod Franjom Tuđmanom, koji je postao predsjednik Hrvatske. Novi Sabor donio je novi Ustav. Bivši komunisti izgubili su vlast u većini republika, osim u Srbiji i Crnoj Gori. Jugoslavija je tada počela gubiti jedinstvo i raspadati se. Hrvatska i Slovenija su se zalagale za konfederalnu Jugoslaviju s velikom autonomijom republika, dok su Srbija i Crna Gora zahtijevale centraliziranu državu s dominacijom Srbije. Zbog velikih nesuglasica, nije postignut dogovor. U svibnju 1991. Hrvatska je na referendumu odlučila izaći iz Jugoslavije. Na temelju toga, Sabor je 25. lipnja donio odluku o samostalnosti, a konačni raskid uslijedio je 8. listopada 1991., kada je počeo Domovinski rat.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 14. svibnja 1922. u Velikom Trgovišću (Hrvatska). Umro je 	10. prosinca 1999. u Zagrebu (Hrvatska).

# data[].attributes.body
Franjo Tuđman (1922.–1999.) bio je prvi predsjednik samostalne Hrvatske. Vodio je zemlju do neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti, ali je kritiziran zbog autoritarnog vladanja, pritiska na medije i sporne privatizacije.

# data[].attributes.body
Krajem 1990. godine izbila je pobuna dijela Srba u Hrvatskoj, potaknuta iz Srbije, poznata kao "balvan-revolucija". Ne priznajući hrvatsku vlast, postavljali su barikade uz podršku JNA, koja ih je naoružavala. U svibnju iste godine JNA je oduzela oružje hrvatskoj Teritorijalnoj obrani, čime je Hrvatska dodatno oslabljena pred rat. U veljači 1991. Srbi s područja Knina proglasili su SAO Krajinu, a slične pobune izbile su i u Lici, Kordunu i Slavoniji. Ta su područja izašla iz nadzora hrvatske vlasti. Pobunio se samo dio Srba, dok su mnogi ostali neutralni ili su ratovali na hrvatskoj strani. Pobunu su poticali Milošević, JNA i ideja velike Srbije, s ciljem odcjepljenja dijelova Hrvatske. Srpska propaganda širila je strah od progona, uz potporu nekih neodmjerenih izjava hrvatskih političara. Krajem 1991. pobunjenici su proglasili Republiku Srpsku Krajinu sa sjedištem u Kninu.

# data[].attributes.body
U prvoj polovici 1991. izbili su prvi oružani sukobi u Hrvatskoj. Hrvatska još nije imala vojsku pa su sudjelovale policijske snage. U svibnju je osnovan Zbor narodne garde. Krajem lipnja počeo je rat u Sloveniji. Nakon sukoba u Sloveniji postignuto je primirje i JNA se povukla. Hrvatska i Slovenija odgodile su osamostaljenje na tri mjeseca. Milošević i JNA usmjerili su se na stvaranje velike Srbije. Slovenija je postala neovisna, a Hrvatsku je čekao rat.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 21. studenoga 1969. u Aržanu. Umro je 31. ožujka 1991. u Plitvičkim jezerima.

# data[].attributes.body
Josip Jović je bio prvi policajac koji je ubijen, a u Borovu Selu ubijeno je 12 policajaca.

# data[].attributes.body
Od ljeta 1991. rat u Hrvatskoj se pojačava. JNA pomaže pobunjenim Srbima, a kasnije i sama napada. Hrvatski i slovenski vojnici napuštaju JNA, koja postaje pretežno srpska vojska. Iz Srbije dolaze paravojne postrojbe s četničkim obilježjima. Hrvatski branitelji u početku su bili slabije naoružani zbog embarga UN-a, dok su pobunjenici imali potporu JNA. Uz pomoć iseljeništva i osvajanjem vojarni u jesen 1991., Hrvatska je došla do oružja. JNA i srpske snage okupirale su dijelove Slavonije, Banovine, Korduna, Like i Dalmacije. Mnoge su sela uništena, a nesrpsko stanovništvo protjerano ili ubijeno. Hrvatski gradovi su teško stradali, posebno Vukovar i Dubrovnik, koji su bili pod opsadom.Dubrovačko zaleđe i sam grad teško su stradali, ali je Dubrovnik obranjen. U bitkama za vojarne pogođeni su i gradovi daleko od bojišta, poput Varaždina i Bjelovara. JNA je 7. listopada raketirala Banske dvore, a dan kasnije Sabor je proglasio raskid veza s Jugoslavijom.

# data[].attributes.body
Bitka za Vukovar trajala je od kolovoza do studenoga 1991. godine, kada su grad opsjedale snage JNA, pobunjeni Srbi i srpske paravojne postrojbe. Grad je bio izložen teškom granatiranju, stanovnici su živjeli u podrumima, a oko 2.000 branitelja pod vodstvom Mile Dedakovića Jastreba branilo je grad od znatno brojnijih i bolje naoružanih napadača. Vukovar je pao 18. studenoga, a tada je ubijeno oko 260 ranjenika i civila na Ovčari, dok je ostatak nesrpskog stanovništva protjeran ili odveden u logore. Bitka je imala veliko strateško značenje jer je usporila napredovanje JNA te potaknula međunarodno priznanje Hrvatske. Taj se dan danas obilježava kao Dan sjećanja na žrtvu Vukovara.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 18. travnja 1968. u Senju.  Umro je 17. veljače 1994. u Tulovoj gredi (Hrvatska).

# data[].attributes.body
Zapovjednik je 1. gardijske HV-a, bio je jedan od heroja Domovinskog rata.

# data[].attributes.body
Vukovarski heroji branitelji Andrija Marić, Blago Zadro i Marko Babić ujesen 1991. godine.

Blago Zadro je ubijen u akciji 16. listopada.

# data[].attributes.body
Vukovarski vodotoranj je pogođen s više od 600 projektila, ali nije srušen.

# data[].attributes.body
Memorijalno groblje žrtava iz Domovinskog rata u Vukovaru. Svaki od 938 bijelih križeva simbolizira jednu žrtvu.

# data[].attributes.headline
Put prema neovisnosti i uloga UNPROFOR-a

# data[].attributes.subject
Put prema neovisnosti i uloga UNPROFOR-a

# data[].attributes.body
Hrvatska je 8. listopada 1991. raskinula sve veze s Jugoslavijom i postala neovisna država. Međunarodno je priznata početkom 1992., a članica UN-a postala je 22. svibnja 1992. Nakon primirja, trećina zemlje ostala je okupirana, a na tom su području raspoređene snage UN-a (UNPROFOR) s ciljem uspostave mira i povratka izbjeglica. UNPROFOR nije ispunio svoje zadaće – prognanici se nisu vratili, a ljudska su prava i dalje kršena. Na okupiranim i oslobođenim područjima dolazilo je do zlostavljanja i oduzimanja imovine. Dolazak UN-a doveo je do zamrzavanja sukoba, a rat se proširio i na Bosnu i Hercegovinu.

# data[].attributes.body
U travnju 1992. godine srpske su snage započele agresiju na Bosnu i Hercegovinu, uz potporu JNA i srbijanskih paravojnih postrojbi. Isprva su Bošnjaci i Hrvati zajedno branili zemlju, no nakon godinu dana izbija sukob između njih. Taj sukob negativno je utjecao na međunarodni položaj Hrvatske. Najteže borbe vođene su u Mostaru, gdje je srušen povijesni Stari most. Tijekom rata, koji je trajao do 1995., poginulo je više od 150 000 ljudi, a srpske su snage provodile etničko čišćenje Bošnjaka i Hrvata s okupiranih područja. Sarajevo je bilo pod opsadom srpskih snaga, tisuće civila su poginule, a grad razrušen. Bošnjaci i Hrvati su zatvarani i zlostavljani u logorima. U Srebrenici je 1995. ubijeno preko 8000 Bošnjaka. Savezništvo Hrvatske vojske i Armije BiH pomoglo je oslobađanje dijelova teritorija. Rat je završen Daytonskim sporazumom, koji je podijelio BiH na dva entiteta, a Srbima je pripalo gotovo polovica teritorija.

# data[].attributes.body
UN snage u Hrvatskoj nisu osigurale povratak prognanika jer su srpske vlasti djelovale neovisno i nisu prihvaćale hrvatsku vlast. Primirje je bilo često narušavano, pa je Hrvatska provela oslobodilačke akcije 1992. za oslobađanje juga, uključujući Dubrovnik. U siječnju 1993. operacijom Maslenica oslobođeno je važno područje za prometno povezivanje zemlje, što je pokazalo da Hrvatska može vojno zaštititi svoj teritorij ako mir ne bude postignut.

# data[].attributes.headline
Oslobodilačke operacije 1995. godine, kraj rata

# data[].attributes.subject
Oslobodilačke operacije 1995. godine, kraj rata

# data[].attributes.body
Stanje na okupiranim područjima nije se poboljšavalo. Početkom 1995. međunarodna zajednica ponudila je plan Z4, koji je predviđao autonomiju srpskih područja, no Srbi su ga odbili, a Hrvatska prihvatila samo za pregovore. Neuspjeh plana pokazao je da Srbi nisu spremni na kompromis, pa je Hrvatska odlučila vojnom silom vratiti okupirana područja.

# data[].attributes.body
Hrvatska je u operaciji Bljesak (1.–4. svibnja) oslobodila zapadnu Slavoniju, zarobila 1200 srpskih vojnika, a ostatak srpskih snaga povukao se u BiH. Srbi su raketirali civile u Zagrebu i okolnim gradovima, usmrtivši nekoliko desetaka ljudi.

# data[].attributes.attachment_caption
Rođen je 25. ožu 1958. u Jakšincu. Umro je 2. svi 1995. u Staroj Gradiškoj.

# data[].attributes.body
Rudolf Perešin (1958.–1995.) bio je poznati pilot Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i heroj Domovinskog rata. Poznat je po spektakularnom bijegu iz JNA, kada je MIG-21 sletio u Austriju blizu Klagenfurta, što je izazvalo veliko oduševljenje u Hrvatskoj. Nakon povratka rekao je da je samo ispunio dužnost prema domovini te da su pravi heroji vojnici na bojištima. Poginuo je u operaciji Bljesak. Njegovo ime nose Zrakoplovno-tehnička škola u Velikoj Gorici i Zrakoplovna vojna škola u Zadru.

# data[].attributes.body
Preostali dio hrvatskog teritorija pod srpskom okupacijom oslobođen je početkom kolovoza 1995. u operaciji Oluja. Hrvatske snage su brzo napredovale, oslobodile Knin i veći dio okupiranih područja, uz važnu podršku obavještajnog rada. Operacija je trajala nekoliko dana, a pobjeda je omogućila povratak prognanika i gospodarski oporavak Hrvatske. Tijekom i nakon Oluje većina Srba je evakuirana, ali na oslobođenom području dogodila su se ubojstva starijih civila i pljačke. Hrvatska vlast nije dovoljno odlučno spriječila ili kaznila te zločine.

# data[].attributes.body
Nakon vojnih operacija Bljesak i Oluja, Hrvatska je mirnim putem reintegrirala istočnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem uz posredovanje UN-a. Sporazum je potpisan 1995., a područje je vraćeno Hrvatskoj 1998. bez novih sukoba, što je omogućilo povratak prognanika.

# data[].attributes.body
U Domovinskom ratu poginulo je oko 16 000 ljudi, a više od 30 000 je ranjeno. Provedena su etnička čišćenja, masovni progoni i zločini, osobito nad Hrvatima i nesrpskim stanovništvom. Prognano je preko 325 000 ljudi, a rat je ostavio teške psihičke i demografske posljedice. Etnički sastav Hrvatske znatno se promijenio, a izbjeglo je više od 314 000 Srba.

# data[].attributes.headline
Posljedice Domovinskog rata na stanovništvo i infrastrukturu

# data[].attributes.subject
Posljedice Domovinskog rata na stanovništvo i infrastrukturu

# data[].attributes.headline
Ratna razaranja i gospodarske posljedice

# data[].attributes.subject
Ratna razaranja i gospodarske posljedice

# data[].attributes.body
Domovinski rat uzrokovao je veliku materijalnu štetu, uništene su prometnice, gradovi i kulturna baština. Gospodarstvo je teško stradalo, turizam je gotovo stao, a šteta se procjenjuje na 32,5 milijardi eura. Oporavak je započeo nakon rata.

# data[].attributes.body
Hangar u Spomen-domu Ovčara, nekadašnje skladište, postao je mjesto stravičnog zločina nakon pada Vukovara. Iz njega je na strijeljanje odvedeno oko 260 ljudi – vojnika i civila, među kojima su bili Hrvati, Srbi, Bošnjaci, Mađari, jedan Francuz i jedan Nijemac.

# data[].attributes.body
Važni događaji iz prošlosti različito se pamte i obilježavaju. Posebnu pažnju dobivaju događaji iz Domovinskog rata kroz proslave i komemoracije, poput Dana pobjede i Dana sjećanja na žrtve Vukovara.