# data[].attributes.body
Hvor og hvornår filosoffen levede

- Født: 31. Marts 1596

- Død: 11. Februar 1650
- Fransk filosof
- Rejste til Holland og Tyskland

De vigtigste træk ved filosoffens filosofi:
Videnskabelige del

Grundlagde koordinatgeometrien i bogen “La géométrie” og havde sit hovedværk Discours de la méthode (Om Metoden):

Man bør kun anse det for sandt, som er evident

Man bør opdele et givent problem i så enkle delproblemer som muligt

Man bør begynde med det mest enkle og forståelige

Man bør holde regnskab med, hvor i processen man befinder sig.

Filosofiske del:

Han var tilhænger af skepticismen og forklarede at den var selvdrivende, fordi mennesket tænker om han er evident.

Descartes ville adskille det materielle og det åndelige idet han ville bestemme at den fysiske verden kun bestod af målbare enheder.

Han tanke var at opdele det åndelige og materielle kendetegnes også som dualisme. Han anderkendte eksistensen af gud, men delte bare det åndelige og materielle op i to slags stof. Res extensa = fysisk materie og res cogitans = det åndelige stof.

Hvor filosoffen hører hjemme ift. de tre typer af oplysningsfilosofi
Erkendelsesfilosofi

Helt klart erkendelsesfilosofi, eftersom Descartes bestræber sig efter “det sande” og prøvede at skabe fornuft og mening med sine matematiske værker.

Hvilke forhold i filosoffens samtid, der har været med til at skabe hans tanker?

Uddannet i aristotelisk naturvidenskab = Videnskabe som var præget af Aristoteles.

Dette var f.eks. Årsager, hypotese, bevis, materielle, virkelighed og aktualitet.

Han arbejde blev stærkt præget af andre studier lavet af andre filosoffer, som f.eks. Galileo Galilei.

Kilder:
Lex.dk: https://denstoredanske.lex.dk/Ren%C3%A9_Descartes

# data[].attributes.body
FRANÇOIS DE VOLTAIRE

Samfundskritiker og kæmpede for menneskerettigheder og ytringsfrihed.

Han er også kendt for dette citat: ”Jeg er uenig i hvad De siger, men jeg vil forsvare til døden Deres ret til at sige det”, hvilket bakker op om den tolerance han besad, især overfor folk med holdninger, som var anderledes.

Voltaire var fortaler for det oplyste enevælde

Han var deist, altså troede han på gud, dog ikke at gud har fortsat indflydelse på menneskelige hændelser.

# data[].attributes.body
Fakta:
Født ca.1723
Død 1790

han hørte under Økonomisk filosofi

Notable works:

The theory of moral sentiments

The wealth of nations

Den første økonomiske teori til at beskrive kapitalismen – økonomisk liberalisme –  blev fremsat af den skotske økonom og filosof Adam Smith

man kalder hans bog “Nationen Velstand” 1776 for den økonomiske liberalismes bibel

Arbejdsdeling:
Adam Smith fandt på at man kunne gøre arbejdet mere effektivt ved at uddele arbejdsopgaverne så hver mand har én specifik funktion fremfor at den samme person laver alle dele i en proces (optakten til fabrik-/samlebåndsarbejde).

Den usynlige hånd:

Den usynlige hånd er en metafor, balance mellem udbud og efterspørgsel på markedet. Den stammer fra Adam Smiths største værk The Wealth of Nations fra 1776.

Ofte omtalt som den moderne kapitalismes fader

Kildeliste:

https://lex.dk/.search?query=adam+smith

https://www.britannica.com/biography/Adam-Smith

oplysningstiden pdf

https://organisationc.praxis.dk/4700

https://denstoredanske.lex.dk/den_usynlige_h%C3%A5nd

# data[].attributes.body
Hvor og hvornår filosoffen levede

Jean-Jacques Rousseau var en schweizisk filosof der levede fra 1712 til 1778

De vigtigste træk ved filosoffens filosofi

Folkets almenvilje skal styre staten -> direkte demokrati -> mest radikale i samtiden - man opgiver noget individuel suverænitet men ikke kollektiv -> her skabes friheden for individet.

han var imod enevælde, og mente at menneskets egen medfødte godhed skulle vise sig mest muligt i samfundet.

Rousseau mente altså, at de enevældige staters magt over individet var med til at øddelægge samfundet. Han mente, at man skulle give den enkelte frihed og rettigheder. Hvis frie, oplyste mennesker befolkede samfundet, ville det bevæge sig i en rationel og retfærdig retning.

Han mente også at landene var for store da det ville gøre det direkte demokrati svært.

Han har det med samfundspagten og at samfundet fælles skal afgive noget frihed til fællesjabet for at blive beskyttet af samfundet

Han var både med til at inspirerer socialsimen og liberalismen med sine tankegange

1. Hvor filosoffen hører hjemme ift. de tre typer af oplysningsfilosofi

1. Erkendelsesfilosofi

2. Økonomisk filosofi

3. Politisk filosofi

C. Han har mest politisk filosofi da hans filosofi handler om hvordan samfundet skal styres, altså med direkte demokrati. Et citat fra Rousseau “Mennesket er født frit, men overalt er der lænker.” Dette citat beskriver hans holdning til det daværende samfund meget godt, da han beskriver hvordan der ikke er nok plads for individet til at udfolde sig.

1. Hvilke forhold i filosoffens samtid, der har været med til at skabe hans tanker?

Han levede i en tid hvor det var kongen og adelen der styrede borgerne. Han er fransk så han var en af dem der var med til at lave tanker og filosofier der førte til den franske revolution.

1. Hvilken betydning denne filosofs tanker har haft i sam- og eftertiden.

Han var en central oplysningstænker derfor blev han læst i mange lande og var med til at inspirerer de nye tankegange der kom i denne tro. Han var også med til at lave tankerne bag den franske revolution

# data[].attributes.body
Charles-Louis de Secondat , baron de la Brède et de Montesquieu
___________________________________
Fakta:

Født - 18 Januar 1689
Død - 10 februar 1755
Nationalitet - Frankrig
Uddannelse - collège de Juilly,
lycée Saint-Louis
___________________________________

Han var stærkt imod enevælden og mente at den eneste måde at få frihed på var at begrænse magten.
Politisk filosofi

Charles-Louis Montesquieu var en fransk forfatter og politolog (Statskundskab)
Han kritisere allerede fra start af det franske samfund gennem en bog " Persiske breve" hvor 2 persere kommer til paris

Han var anset for at være forkæmper for britisk frihed og være fortaler for magtens tredeling.

Montesquieu var især kendt for at promovere magtens tredeling, som bygger på en ide om at magten er del imellem tre uafhængige magtpoler, som skal opveje og kontrollere hinanden, således at ingen person/gruppe får for meget magt.

Magtens tredeling er inddelt sådan;
- Den dømmende magt = Domstolen
- Den lovgivende magt = Parlamentet/folketinget
- Den udøvende magt = kongen/staten

Han skrev i 1748 det statsteoretiske værk "L'Esprit des Lois".
Dette er en af hans mest berømte værker, og i denne beskrev han især magtens tredeling.
__________________________________

# data[].attributes.body
Levede i Storbritannien 1632-1704, læge
- Erkendelsesfilosofi
- Politiskfilosofi

Han var imod undertrykkelse af de svage i samfundet. Han var imod en meget dominerende stat.

Han ville gerne have at folk søgte oplysning selv, og ikke bare fulgte præsterne og kongerne

Politisk liberalisme
Han er kendt som faderen af Liberalismen, han mente at mennesket har naturlige og umistelige rettigheder - staten skal begrænses af en forfatning og udelukkende sikre og beskytte rettigheder -> fører til liberalisme, menneskerettigheder og revolutioner. Havde ikke en klar holdning og enevælden

Hermed blev Locke liberalismens første store teoretiker.

https://denstoredanske.lex.dk/John_Locke

# data[].attributes.body
Hvor og hvornår:
Immanueal Kant var en Tysk filosof som levede 1724 - 1804

De vigtigste træk ved filosoffens filosofi

Kant kritiserer samfundet gennem humor og ironi. Kants meninger omhandler det at myndiggøre folk gennem oplysning. Han mente, at folk skal oplyses for at de kan tage deres egne valg, skabe deres egne holdninger og forbedre samfundet som helhed.

Hvor filosoffen hører hjemme ift. de tre typer af oplysningsfilosofi

Kants filosofi hørte hjemme hos erkendelses og politisk filosofi idet han søgte at ændre samfundet som helhed samt folks holdninger og selvstændighed

Hvilke forhold i filosoffens samtid, der har været med til at skabe hans tanker?

Han levede i oplysningstiden, han ønskede morale principper der skulle gælde for alle mennesker. Hvilket passer ind med oplysningstiden nye tankegange, og kritiske holdninger til moden samfundet var bygget på.

Hvilken betydning denne filosofs tanker har haft i sam- og eftertiden.

kant vil gerne have at man ikke stoler for blindt på eksperterne, han siger at man skal passe på at man overlader for meget til andre. man skal helst være meget selvstændig. det går i strid med andre filosoffer som siger at man under oplysningstiden skal stole på andre.

Kants tanker har haft stor indflydelse på eftertiden. Især hans tænker omkring etik, religion og hans erkendelsesteori.

Det kategoriske imperativ

Noget af det Kant er meget kendt for er “det kategoriske imperativ”. Det er en moralsk ide/opfattelse som betyder at alt man gør skal kunne gøres af alle. Hvis det ville være en dum ide at alle gjorde eller ikke gjorde det, så er det ikke moralsk forsvarligt at gøre.

Verdensborgerskab

Verdensborgerskab er et begreb der dækker over ideen om at hele verden er en slags helhed og at alle bærer et “ansvar” hvis noget ikke fungerer eller hvis nogen har det dårligt i verden. Folk skal dannes til verdensborgerer gennem uddannelse og en forståelse for demokrati