# data[].attributes.body
Залучайте батьків до навчального процесу. Батьки можуть бути великим допоміжним ресурсом у навчанні дітей різного віку. Створіть правильни зв'язок з батьками та надайте їм інформацію про те, як вони можуть допомогти своїм дітям у навчанні. Це може залучити батьків до навчального процесу та допомогти учням краще засвоювати матеріал.

# data[].attributes.body
Дайте можливість дітям працювати в групах та в парах, щоб вони могли навчатися взаємодії та співпраці. Молодші діти можуть бути більш зацікавлені у діях та рухах своїх однолітків, тоді як старші діти можуть бути більш зацікавлені у взаємодії з однолітками, які мають подібні інтереси.

# data[].attributes.body
Одним із них є метод моделювання – науковий метод, який ґрунтується на використанні моделей як засобу пізнання світу і висновку за аналогією, виступає як процес поглибленого пізнання. Значення використання методу моделювання у роботі з учнями початкової школи дає можливість наочно представити об’єкти;
перевірити ті або інші гіпотези; самостійно сформулювати передбачення, нову гіпотезу. Необхідність використання моделювання зумовлена тим, що об’єкт дослі-дження надзвичайно складний або його пряме дослідження економічно недоцільне.

# data[].attributes.body
У роботі з учнями 3–4 класів на уроках математики доцільно використовувати складніші інтерактивні методи: "Графіті"; "Мозаїка"; "Акваріум"; "Діалог"; "Синтез думок"; "Пошук інформації"; "Броунівський рух"; "Проєкт"; "Шкала думок"; "Прес";
"Дерево рішень" тощо

# data[].attributes.body
Ігрова діяльність має такі функції: розважальну, комунікативну, діагностичну, самореалізації, корекції, соціалізації. Педагогічна гра під час адаптаційно-ігрового періоду виконує такі цільові орієнтації:
а) дидактичну, яка передбачає розширення світогляду, активізацію пізнаваль-ної діяльності, формування необхідних умінь та навичок, сприяє засвоєнню необхід-ного навчального матеріалу, дозволяє швидко перевірити результативність; б) розвиваючу, яка полягає у розвитку уваги, пам’яті, мови, мислення, вміння зіставляти, знаходити аналогії, приймати оптимальні рішення, активізації розвитку мотиваційної спрямованості навчальної діяльності, творчих здібностей, фантазії, уяви;
в) виховну, що забезпечує формування моральних, етичних, світоглядних установок, виховання почуття колективізму, сприяє яскравішому вираженню особи-стісних якостей.

# data[].attributes.body
Ігрові технології, які використовуються у навчанні і розвитку учнів 1–2 класів, дозволяють: - проводити уроки в нетрадиційній формі; - розкривати креативні здібності учнів; - диференційовано підходити до оцінки навчальних компетенцій учнів; - розвивати комунікативні навички учнів; - забезпечувати вільний обмін думками;
- враховувати вікові психологічні особливості школярів; - організовувати процес навчання в формі змагання; - полегшувати рішення навчального завдання; залучати всіх учнів в освітній процес; - відчувати значущість результату для кожного учня окремо; - практично закріплювати отримані знання; - формувати мотиваційну сферу учнів; - розширювати кругозір дітей; - формувати навички спільної діяльності

# data[].attributes.body
Визначення місця і ролі ігрової технології в освітньому процесі під час адапта-ційно-ігрового періоду, поєднання елементів гри та навчання багато в чому залежать від розуміння учителем функцій і класифікації педагогічних ігор. Для молодшого шкільного віку характерні яскравість і безпосередність сприйняття, легкість входжен-ня в образи. Діти легко втягуються в будь-яку діяльність, особливо, в ігрову. Вони самостійно організовуються в групову гру, продовжують ігри з предметами і з’являються не імітаційні ігри. Гра, будучи простим і близьким людині способом пізнання навколишньої дійсності, є одним з доступних шляхів до оволодіння тими чи іншими знаннями, вміннями, навичками

# data[].attributes.body
Важливим також є створення надійної основи для перетворення першого місяця періоду адаптації учнів, для опанування новим довкіллям, пізнання нового для себе, створення учнівської спільноти

# data[].attributes.body
Автори Концепції НУШ пропо-нують тематичний інтегрований підхід, де кожен тиждень присвячений окремій темі.
Наприклад, у вересні мають вивчатися такі теми: "Я – школяр / школярка", "Наш клас", "Мої друзі", "Моє довкілля". Ці теми є інтегрованими: їх вивчення передбачає і набуття предметних компетентностей, зокрема опанування граматичних та обчис-лювальних умінь, і формування наскрізних умінь, соціальних та громадянських компетентностей. До кожної з тем, за кожним із проблемних питань запропоновані різні види освітньої діяльності. Серед них інтерактивні заняття у парах та групах наумовах співпраці (кооперативне навчання), практика "ранкового кола", "щоденні п’ять", рефлексія та самооцінювання та багато інших форм та методів. Значну частину з них рекомендується проводити за межами класної кімнати – на свіжому повітрі, у русі.

# data[].attributes.body
Перші тижні навчання в 1-му класі є важливим етапом для створення в класній спільноті атмосфери довіри, прийняття, взаємозацікавленості, бажання слухати одне одного, висловлювати свою думку. Саме на цьому етапі закладаються основи для усної взаємодії учителя з учнями та учнів між собою. На нашу думку, багато уваги в перший місяць вчителем повинно приділятися знайомству, коротким розпо-відям про власні захоплення, улюблені ігри тощо.

# data[].attributes.body
Молодші діти можуть краще навчатися через ігри. Взаємодіючи з іншими, вони не тільки засвоюють новий матеріал, а й розвивають комунікативні та соціальні навички.  Тоді як старші діти можуть бути більш успішні з використанням більш аналітичних методів, що включають осмислене сприйняття інформації та виділення суттєвих ознак і відношень

# data[].attributes.body
Молодші діти (6-12 років) можуть мати менш розвинену моторику та бути більш енергійними, тому дайте їм можливість більше рухатися та досліджувати, а підліткам та старшим дітям (12-18 років)  надайте більше завдань, що потребують точності та уваги.

# data[].attributes.body
Молодші діти можуть потребувати більше іграшок та ілюстрацій, щоб вивчення матеріалу було захоплюючим і незабутнім.  Тоді як старші діти можуть бути більш зацікавлені у наочних доказах та дослідженнях, практичному засвоєнні матеріалу

# data[].attributes.headline
Підготували Торопчин

# data[].attributes.body
Підготували Торопчин Н., Вітязь С., Мушреф Е., Данілова М., Галінкіна С.