# data[].attributes.body
Constantin Lucian

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri TOMA ALIMOş de Balade Populare: Foicica fagului, / La poalele muntelui, / Muntelui Plesuvului, / In mijlocul / Cimpului / La putul / Porum…

# data[].attributes.body
Vasile Alecsandri

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri MIORIŢA de Vasile Alecsandri: Pe-un picior de plai, / Pe-o gură de rai, / Iată vin în cale, / Se cobor la vale, / Trei turme de miei, / Cu…

# data[].attributes.body
Coman Gabriel Daniel

# data[].attributes.attachment_link.title
Monastirea Argeşului - versuri Vasile Alecsandri

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri MONASTIREA ARGEŞULUI de Vasile Alecsandri: Pe Arges in gios / Pe un mal frumos, / Negru-Voda trece / Cu tovarasi zece: / Noua mesteri mari, /…

# data[].attributes.body
Moraru Raisa Gabriela

# data[].attributes.body
Robuleț Rareș

# data[].attributes.attachment_caption
Versuri Pintea Viteazu - Balade Populare

# data[].attributes.body
Calinoiu Sebastian

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pintea-n munte să suie,
Mândră curte zugrăve,
Cu cătane-o d-îngrădea,
Cu frunze-o acoperea.
Numai Pintea ş-o strigat:

-Dintre voi de s-a afla,
De s-a afla careva
Să meargă la Baia Mare
După pită, după sare,
După vin din cel mai tare
Ce beau domnii la gustare.

Nimeni nu s-o mai aflat,
Numai a Pintii fârtat;
Numai el că şi-o strigat:
- Mere-oi, Pinteo, mere-oi eu,
De mi-ai da tu murgul tău,
Mulguţul tău cel de vânt,
Cu coama până-n pâmânt;
De mi-i spune moartea ta,

Moartea ta din ce ţi-a sta?

- Moartea Pintii-i atâta-ră:
Trei grăunţă de secară,
Trei de grâu de primăvară,
La Pintea la subsuoară;
Trei grăunţe de grâu sfânt
Ş-on plumbuţ mândru de-argint,
La Pintea fără de rând.

El în Baia când o-ntrat,
Toţi băieşii l-o-ntrebat:
- Spune-ne moartea Pintii!
- Moartea Pintii nu oi spune
De mi-ai da oricât în lume.
- Spune-ne moartea Pintii,
Pă tine te-om omorî!
- Moartea Pintii-i atâta-ră:
Trei grăunţe de grâu sfânt
Ş-un plumbuţ mândru de-argint,

La Pintea fără de rând.

- Nici acela nu-i viteaz
Care dă sfat la fârtaţi.
Şi eu unul mi l-am dat
Şi capu' mi l-am mâncat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pintea Viteazu - versuri Balade Populare

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri PINTEA VITEAZU de Balade Populare: Pintea-n munte să suie, / Mândră curte zugrăve, / Cu cătane-o d-îngrădea, / Cu frunze-o acoperea. /..

# data[].attributes.body
TENCARIU ANTONIA-MARIA

# data[].attributes.attachment_link.title
Dan, căpitan de plai - versuri Vasile Alecsandri

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri DAN, CĂPITAN DE PLAI de Vasile Alecsandri:…

# data[].attributes.body
Tencariu Antonia-Maria

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri LUCEAFARUL de Mihai Eminescu: A fost odata ca-n povesti, / A fost ca niciodata, / Din rude mari imparatesti, / O prea frumoasa fata. / Si…

# data[].attributes.body
Tencariu Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Tencariu Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Tencariu Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Stoica Andreea Alesia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
trimise de Lidia.
A frumuseţii tale forme ca un sculptor când le pipăi
Toată viaţa mea trecută, toată fiinţa mea o clipă-i,
Am uitat de toate, toate, şi nimic nu-mi vine-n minte;
Decât sufletu-mi s-amestec cu suflarea ta fierbinte;
Gura ta ca focul arde, arde roşia ta faţă,

Răsuflarea ta e-n stare chiar la morţi să dea viaţă,
Mâna ta, dulcea ta mână, ce o simţi atât de mult,
Inima-ţi, a cărei tremur, a cărei bătăi ascult;
Tu întreagă, când, răpită de al tău adânc amor,
Te-alipeşti de pieptu-mi, scumpă, ca copii de mama lor,
Cu-acea mândră, agăţată şi sălbatecă strânsoare
Când ca iedera tu tremuri ce stejaru-l înconjoară...
Tu nu vezi? Nu-ţi aflu nume, un cuvânt în lumea-ntreagă
Să-ţi pot spune înc-o dată, suflet! cât îmi eşti de dragă,
Cât de dragă-mi eşti... Nu întreba ce îmi mai bate
O! viaţa mea trecută parc-a fost o ciuntitură!
Şi ce dulce dezlegare azi mi-a dat frumoasa-ţi gură,
Când te mlădii, când te bucuri şi când râzi ca visul clar
Urmăresc orice mişcare cu un ochi adânc, avar,
Gândul meu să se-ncreţească pe-ncreţirea hainei tale,

Să rămâie-n a mea minte-adânc săpate, ca-n tipar
Şi să împle cu icoane cartea vieţii-mi de amar.
Mult am mai gândit odată şi nimic nu mai gândesc,
Nu gândesc decât la tine, decât că eu te iubesc
Şi nici asta chiar, nici asta nu pot zice că e gând,
Este însăşi a mea viaţă azvârlită pe pământ.
Căci iubirea mea şi viaţa-mi nu sunt lucruri osebite,
Ci ca sângele cu pieptul astfel ele-s înfrăţite:
Fără sânge nu-i viaţă, făr- de-amorul tău nu-s eu
Şi o clipă fără tine chiar de mine îmi e greu,
Nu mă vreau pe mine însumi, nu vreau lume toate-s pleavă,
De nu eşti, lumina lunei s-a-nnegrit şi e bolnavă,
Eşti al vieţi-mi, al vederii, al auzului meu nerv,
Şi venin e a ta lipsă, să m-omor de ea mă serv;
De-mi urăsc suflarea-n mine, de doresc ca tot să piară,
De doresc să mor un secol atunci fug de tine-o oară.
Ah! ce e în tine, care-i taina mândri-ţi tinereţi,
Cum de ai în al tău suflet ca o sută de vieţi,
Cum de tu să fii aceea ce-al meu cap în mână-l porţi?
De-aş muri înviu sub ochii-ţi dintr-o sută de morţi,

Sărutarea gurii tale e ca fagurul de miere,
Cu cât gura mea se-nfruptă cu atât mai mult o cere,
Trăiesc leneş ca o plantă şi acum mintea mea parcă
De veninoasa beţie a gândirii se înţarcă.

©Mihail Eminovici (Eminescu)

# data[].attributes.attachment_link.title
A frumusetii tale forme - versuri Mihai Eminescu

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri A FRUMUSETII TALE FORME de Mihai Eminescu: A frumuseţii tale forme ca un sculptor când le pipăi / Toată viaţa mea trecută, toată fiinţ..

# data[].attributes.body
https://www.versuri.ro/versuri/balade-populare-miorita/#

Ciulianu Aura-Maria

# data[].attributes.body
https://www.versuri.ro/versuri/maria-dragomiroiu-ciuleandra/

Ciulianu Aura-Maria

# data[].attributes.body
https://www.versuri.ro/versuri/mihai-eminescu-mai-am-un-singur-dor/

Ciulianu Aura-Maria

# data[].attributes.body
https://www.versuri.ro/versuri/balade-populare-soarele-si-luna/

Ciulianu Aura-Maria

# data[].attributes.body
https://www.versuri.ro/versuri/mihai-constantinescu-o-lume-minunata/#

Ciulianu Aura-Maria

# data[].attributes.body
Cei nouă zidari,

Nouă meşteri mari

Ei se socotea,

Ca ei să mi-ş facă

Zid de mănăstire

Să nu fie-n lume.

Zâua zâduia,

Noaptea se surpa.

Ei se socotea,

Jurământ punea

Ca ei să nu spuie

La neveste-acasă

Şi care va merge

Meşterul Manole

Luni de dimineaţă

Cu prânzu-nainte..

În zâd s-o zâduiască.

Opt necredincioşi..

Credinţ-o călcatu,

Credinţă n-avea

Şi ei le spunea,

Ele nu venea.

Manole, Manole,

Meşteru Manole,

El credinţa-şi ţine

Că el că nu-i spune

La nevast-acasă.

Luni de dimineaţă

Ea mi se scula,

Pruncu şi-l scălda,

Prânzu şi-l făcea,

La bărbat pleca.

El când o vedea,

Din gură grăia:

De-ar da Dumnezeu

Rugu să-i răsaie,

Pe ea să mi-o-ncurce,

Mâncarea s-o verse,

Doar vremea va trece.

Rugu-i răsărea,

Ea mi-l d-ocolea,

Măi tare venea.

El când mi-o vedea,

Cu mâna-i făcea

'Ndărăpt să se-ntoarcă.

Ea, când îl vedea

Măi tare venea,

La el ajungea,

Mâncarea punea.

Zâdarii mi-o lua

Şi-n zâd mi-o punea.

Nimic nu-i vorghea,

Num-o zâduia,

Zâd pân-la genunchi.

Ea din grai grăia:

https://www.versuri.ro/w/v327

- Voi nouă zidari,

Nouă meşteri mari,

Doar voi nu glumiţi

De mă zâduiţi

Zâd pân-la genunchi?

Nimic nu-i zicea,

Num-o zâduia,

Zâd până la brâu,

Ea iar din grai grăia:

— Manole, Manole,

Meştere Manole,

Dar voi nu glumiţi

De mă zâduiţi

Zâd până la brâu,

Că zâdu mă strânge,

Ţâţişoara-m' curge

Şi copilu-m' plânge.

Nimic nu-i zicea,

Num-o zâduia

Zâd până la ţâţe.

Ea iar din grai grăia:

- Manole, Manole,

Meştere Manole,

Ţie nu ţi-i milă

De a ta soţie?

Că zâdu mă strânge,

Ţâţişoara-m' curge

Şi copilu-m' plânge.

Nimic nu-i zicea

Num-o zâduia

Zâd până la gâtu.

Ea iar din grai grăia:

- Manole, Manole,

Meştere Manole,

Ţie nu ţi-i milă

De a ta soţie?

Văd că nu glumiţi

De mă zâduiţi.

Zâd până la gâtu,

Că zâdu mă strânge,

Ţâţişoara-m' curge

Şi pruncuşoru-m' plânge.

Da'voi să-mi lăsaţi

Loc leagănului

La căpu zâdului,

Vântu când o bate

Ni l-o legăna

Şi când îmi va ninge

Pruncu mi l-o unge

Şi când o ploua

Pruncu-l va scălda.

Lui cu mama lui,

Lui cu mama lui!

# data[].attributes.body
Cu calu’ și cu un dor,

Oltu’ mare și-nvolburat,

Dorul meu nu l-a luat.

Frunză verde de stejar,

Mândro, tare-mi ești amar,

De când nu te-am mai văzut,

Inima mi s-a pierdut.

Cântă cucu-n deal la vie,

Dorul iarăși mă învie,

Și mă-ntorc pe drumul meu,

Cu dor mare și greu.

# data[].attributes.body
Lacul codrilor albastru

Nuferi galbeni îl încarcă;

Tresărind în cercuri albe

El cutremură o barcă.

Și eu trec de-a lung de maluri,

Parc-ascult și parc-aștept

Ea din trestii să răsară

Și să-mi cadă lin pe piept.

# data[].attributes.body
La steaua care-a răsărit

E-o cale-atât de lungă,

Că mii de ani i-au trebuit

Luminii să ne-ajungă.

Poate de mult s-a stins în drum

În depărtări albastre,

Iar raza ei abia acum

Luci vederii noastre,.

https://www.versuri.ro/w/p517

Icoana stelei ce-a murit

Încet pe cer se suie:

Era pe când nu s-a zărit,

Azi o vedem, şi nu e.

Tot astfel când al nostru dor

Pieri în noapte-adâncă,

Lumina stinsului amor

Ne urmăreşte încă.

# data[].attributes.body
Pantilie Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Pantilie Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Foaie de cicoare,

În prunduţ de mare

Iată că-mi răsare

Puternicul soare.

Dar el nu-mi răsare,

Ci va să se-nsoare;

Că mi-a tot umblat

Lumea-n lung şi-n lat,

Ţara Românească

Şi Moldovenească

Lungiş,

Curmeziş,

Măre, nouă ai,

Tot pe nouă cai;

Patru-a ciumpăvit,

Cinci a omorât

Şi tot n-a găsit

Potrivă să-i fie

Vro dalbă soţie;

Făr' de mi-a găsit

Şi mi-a nemerit,

La nouă argele,

Nouă feciorele,

https://www.versuri.ro/w/3427

În prunduţ de mare,

Pe unde răsare.

Soarele şi luna

A mai mitică,

Ca o floricică,

În mijloc şedea,

La lucru lucra,

Pe toate-ntrecea;

Că ea tot ţesea.

Ţesea, -nchindisea,

Şi ea se numea

Ileana

Simzeana,

Doamna florilor

Ş-a garoafelor,

Sora Soarelui,

Spuma laptelui.

Soare răsărea,

Şi Soare-mi venea

La gură d-argea.

Cu dânsa vorbea,

Frumos c-o-ntreba,

Din gură-i zicea:

- Ileană, Ileană,

# data[].attributes.body
Pantilie Antonia-Maria

# data[].attributes.headline
Tinerețe fără bătrânețe si viată fără moarte

# data[].attributes.subject
Tinerețe fără bătrânețe si viată fără moarte

# data[].attributes.body
Pantilie Antonia-Maria

# data[].attributes.attachment_link.title
Tinerețe fără de bătrânețe și viață fără de moarte - Wikisource

# data[].attributes.attachment_link.description
A fost odată ca niciodată; că de n-ar fi, nu s-ar mai povesti; de când făcea plopșorul pere și răchita micșunele; de când se băteau urșii în coade; de când se luau de gât lupii cu mieii de se sărutau, înfrățindu-se; de când se potcovea puricele la un picior cu nouăzeci și nouă de oca de fier și s-arunca în slava cerului de ne aducea povești;

# data[].attributes.body
Pantolie Antonia-Maria

# data[].attributes.attachment_link.description
Lacul codrilor albastru
Nuferi galbeni îl încarcă;
Tresărind în cercuri albe
El cutremură o barcă.

# data[].attributes.body
Robulet Rareș

# data[].attributes.body
Robulet Rareș

# data[].attributes.body
Vișan Daria Mihaela

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
trimise de Ioana.
La Picior-de-munte,
Pe dealuri marunte,
Prin plaiuri tacute,
De vanturi batute,
Urca şi scoboara
Şi drumul masoara
Trei turme de oi,
De oi, tot ţigai,
Cu harnici dulai,
Ş-un mandru cioban,
Tanar moldovean,
Cu trei dorojani,
Feciori de mocani.

Sub ploaie de munte,
Pe dealuri marunte,
Prin cranguri tacute,
Apa-i racoroasa,
Frunza e umbroasa
Şi iarba pletoasa,
Apa de baut,
Frunza de şezut,

Iarba de pascut.
Foaie ş-o lalea,
Cioban, d-ajungea,
Crangul de vedea,
Stan-apropia,
Semn i se facea
Şi-n loc se oprea:
Dulai odihnea,
Pe ganduri cadea.
Dar, pe cand şedea
De se tot gandea,
O oaie barsana,
Oaie nazdravana,
Nici iarba paştea,
Nici apa nu bea,
Nici umbra-i placea,
Ci mereu umbla
Şi mereu zbiera.

Cioban, d-o vedea,
Langa ea se da
Şi mi-o cerceta,
Şi mi-o întreba:
- "Oiţa, oiţa,
Oiţa plaviţa,
Oiţa balana
Cu lana barsana,
De trei zile-ncoace
Guriţa nu-ţi tace:
Apa rau îţi face,
Ori iarba nu-ţi place,
Ori nu-ţi vine bine
Sa mai fii cu mine?"
Oiţa barsana,
Oaie nazdravana,
Daca-l auzea,
Din gura-i zicea:
- Stapane, stapane,
Stapane jupane,
Drag stapan al meu,
Dat de Dumnezeu,
Iarba mie-mi place,
Apa rau nu-mi face
Şi mult îmi e bine
Sa fiu tot cu tine,
Dar gura nu-mi tace
De trei zile-ncoace
Ca semn mi se face:
Ca ai dorojani,
Feciori de mocani,
Sunt trei veri primari,
Şi ei mi s-au dus,
S-au dus în ascuns
De s-au domuit
Şi mi s-au vorbit,
Şi mi s-au şoptit,
La apus de soare
Sa mi te omoare,
Subt poale de munte,
Prin cranguri tacute,
Oi cand aromesc
Şi cand ostenesc.

Cioban, d-auzea,
Cu oaia vorbea,
Din gura-i graia:
- Oiţa, oiţa,
Oiţa plaviţa,
Oiţa balana
Cu lana barsana,
De eşti nazdravana
Şi dac-ai vazut
Semn ca-ţ s-a facut,
Şi d-ai auzit
Cum s-au domuit,
Şi cum s-au vorbit,
Şi cum s-au şoptit
Şi trei dorojani,
Feciori de mocani,
Slugi de noua ani,
Daca m-or urî
Şi m-or omorî,

Vina lor o fi,
Pacatu şi-or plati;
Iar tu, oaia mea,
Sa le spui aşa
De te-or asculta:
Io, cat am trait,
Oi am îngrijit,
Cainii am haranit,
Pe ei i-am platit;
Sa le mai spui iar,
De n-o fi-n zadar,
Ca sa ma îngroape
De stana aproape,
Oi ca sa-mi privesc,
Dor sa-mi potolesc;
Spre partea de lunca,
Aproape de strunga,
Strunga oilor,
Jocul mieilor,
Dorul bacilor,
În dosul stanii
Sa-mi auz cainii,
Ca ei, d-or latra,
Stapan c-or chema;
Sa le mai spui iar,
De n-o fi-n zadar,
Sa le spui aşa,
De te-or asculta:
Cand m-or îngropa
Şi m-or astupa,
Sa-mi puie la cap
Ce mi-a fost drag,
Cavalaş de soc,
Mult zice cu foc;
Cavalaş de os,
Mult zice duios;
Cavalaş cu fire,
Mult zice subţire;
Vant cand o sufla,
Fluier o canta,
Oile-or salta
Şi s-or aduna,
Caini-or auzi,
La mine-or veni,
La mine s-or strange,
Pe mine m-or plange
Cu lacrami de sange.
Şi tu, oaia mea,
Tu dac-ai vedea
O mandra fetiţa
Cu neagra cosiţa
Prin cranguri umbland,
Din gura cantand.
Din ochi lacramand,
De mine-ntreband,
Sa nu-i spui ca sant
Culcat subt pamant,
Ci ca m-am tot dus,
Dus pe munte-n sus,
Prin varfuri carunte,
Dincolo de munte,
Cavalaş sa-mi dreg,
Flori ca sa-i culeg
Pentru nunta mea
Ce-o sa fac cu ea.
Vorba nu sfarşea,
Dorojani venea
Şi se repezea
Şi mi-l rapunea,
Turmele sa-i ia.
Iar, de-l omora,
Ei mi-l îngropa
La brau de perdea,
N strunga oilor,
Jocul mieilor,
Dorul bacilor;
În dosul stanii,
Unde dorm cainii.
Ei, de-l îngropa,
La cap îi punea
Cavalaş de soc,
Mult zice cu foc;
Cavalaş de os,
Mult zice frumos;
Cavalaş cu fire,
Mult zice subţire.
Vantul cand batea,
În caval sufla,
De jale-mi canta:

Oi ca se strangea,
Caini ca s-aduna,
Oile plangand,
Cainii tot latrand,
Pe stapan chemand.
Aşia, tot aşia,
Vremea vremuia,
Dar oaia barsana,
Oaia nazdravana,
Ea se tot uita,
Şi nu mai vedea
Pe mandra fetiţa
Cu neagra cosiţa,
Prin cranguri umbland,
Din gura cantand,
De el întreband,
Sa-i spuie ca-i dus,
Dus pe munte-n sus,
Dincolo de munte,
Prin varfuri carunte,
Cavalaş sa-şi dreaga
Şi flori sa-i culeaga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oaia nazdravana - versuri Balade Populare

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri OAIA NAZDRAVANA de Balade Populare: La Picior-de-munte, / Pe dealuri marunte, / Prin plaiuri tacute, / De vanturi batute, / Urca şi scoboara..

# data[].attributes.body
Vișan Daria Mihaela

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Frunza verde de pelin,
Ce-mi esti, cucule, hain,
De canti vara-n jumatate
S-apoi zbori in alta parte?
Cuculet, pasare sura!
Musca-ti-as limba din gura,
Cantecul sa nu-ti mai zici,
Nici sa mai colinzi pe-aici.
Vara vii, vara te duci

Cand is dragostele dulci.
Canta-mi mie inca-o data
Ca mi-e mintea tulburata.
Canta-n dreapta mea cu foc, [1]
Sa am parte de noroc.
Canta-n fata mea cu drag,
Ca ti-oi da frunze de fag
Sa nu mai fii tot pribeag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri CUCUL de Doine: Frunza verde de pelin, / Ce-mi esti, cucule, hain, / De canti vara-n jumatate / S-apoi zbori in alta parte? / Cuculet, pasare..

# data[].attributes.body
Vișan Daria Mihaela

# data[].attributes.attachment_link.title
Scumpă ţară românească - versuri George Coșbuc

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri SCUMPă ţARă ROMâNEASCă de George Coșbuc:…

# data[].attributes.body
Vișan Daria Mihaela

# data[].attributes.body
Vișan Daria Mihaela

# data[].attributes.body
Robulet Rareș

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
trimise de Constantin.
Este 1 iunie
E prima zi de vara
Soarele e sus pe cer
E frumos afara.

Suntem astazi mai voiosi
Caci avem serbare
E ziua copiilor
E zi de sarbatoare.

La serbare a venit
Astazi multa lume.
Cântece si poezii
Fiecare spune.

Ionel s-a încurcat

Si s-a-nrosit ca focul
"Nu-i nimic" cu totii au zis
Bata l-ar norocu'.

Sandu cel cu ochelari
Cu a sa chitara
Singur s-a acompaniat
Pentru prima oara,.

Si o coarda i s-a rupt
Când lovi mai tare.
Nimeni nu s-a suparat
C-asa e la serbare!

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri 1 IUNIE de Cantece pentru copii: Este 1 iunie / E prima zi de vara / Soarele e sus pe cer / E frumos afara. / Suntem astazi mai voiosi / Caci..

# data[].attributes.body
Mihai Eminescu

# data[].attributes.body
Mihai Eminescu

# data[].attributes.body
Robuleț Rareș

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
trimise de Mihaie.
- Nu voi, tată, să usuce
Al meu suflet tânăr, vesel:

Eu iubesc vânatul, jocul;
Traiul lumii alţii lese-l.

În mijloc de codru-ajunse
Lângă teiul nalt şi vechi,

Unde-izvorul cel în vrajă
Sună dulce în urechi.

Pe câmp alb ca de zăpadă.

1875, 1 februarie

# data[].attributes.attachment_link.title
Făt-frumos din tei - versuri Mihai Eminescu

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri FĂT-FRUMOS DIN TEI de Mihai Eminescu:..

# data[].attributes.body
Petre Ispirescu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un advocat limbut, și unde s-a văzut advocat moale de gură? de cei adecă ce în viața lor nu fac altceva decît numai încurcă lumea, ajunse la ceasul morții.

Cît trăiesc, ei nu visează decît pledoarii, cestiuni prealabile și escepțiuni, chichițe și clenciuri, paragrafe și articoli combinați cu alți articoli de cari au la îndemînă, cînd li se cere, cu duiumul, de pare că-i scoate din coșniță.

Cînd i-auzi torosind pe la tribunale cîte în lună și în soare, de să-ți facă și pe dracul alb, socotești că ei sunt tari și mari în lume și că n-au să mai moară. Dară au și ei, ca toată lumea, o mînă de suflet și-și leapădă și ei potcoavele, cum se zice, după ce au fript în dreapta și au pîrjolit în stînga, adecă cînd vine a sîntă de moarte și le închide gura. Iară d-al de dreptul comun, probe insuficiente, amînări, cestiuni de apreciere, contestații și cîte nagode toate, plăsmuindu-se în creierii lor, se fac una cu aburul ce iese dintr-înșii la ceasul morții, și așa amestecat se duce pe lumea cealaltă ca un fum ieșit din fel de fel de mirodenii. Murind advocatul, sufletul lui rătăcea încoa și încolo printre rai și iad, și se tot gîndea ca ce tertipuri să mai născocească și p-acolo ca să trăiască bine, cum trăise pe pămînt, din sudoarea altora, cînd, ajunse la poarta raiului. Aci întîlni pe sîntul Petru cu cheile

- Deschide poarta, moș chelar, că voi să întru!

- Cine ești d-ta și de unde vii?

- Viu de pe ceea lume; sunt jurisconsult, doctor în drept. Aproape jumătate din viața mea am învățat la carte; știu să apăr drepturile omului și am diploma de la facultatea din Tîrgoviște.

- De așa ceva nici că se pomenește p-aci.

- Dar d-ta cine ești?

Sîntul Petru cînd auzi că-l întreabă cine este, nu se putu opri de a nu zîmbi cu milă și-i răspunse:

- Precum mă vezi, eu sunt Petru cu cheile raiului; deschiz la cine se cuvine.

- Bun lucru este asta, moșule. Dară cine te-a pus pe d-ta aci?

- Ce fel, cine m-a pus? Iacă Domnul nostru Isus Christos; cine să mă puie?

- Unde ți-e decretul de numire?

- Ce este aceea decret?

- Iacă, pitacul, formalitatea în puterea căreia ești pus în pîine. N-ai patalama la mînă? Eu te contest.

- Ei! și ce face asta?

- Face că cel întîi venit poate să te revoace, să te suspende, să te destituie și atunci rămîi cu buzele umflate.

Unchiașul Petru, curat la inimă și tare în credință, stătu nițel de se gîndi și o îndoială oarecare păru a se furișa în inima lui. Atunci prinse a întreba pe încurcă-lume:

- Și ce trebuie să fac ca să nu fiu clintit de la slujba mea?

- Iacă, răspunse advocatul, să te duci la cel ce te-a pus în slujbă, să-ți dea un decret că ești numit definitiv.

Sîntul Petru păru a da crezămînt ziselor advocatului, îl lăsă să intre și se duse drept la Domnul Christos.

- Doamne, zise el într-o doară, mi-ai dat cheile raiului, m-ai pus în slujbă, ca să bag de seamă să nu se strecoare în rai vrun nevrednic de a vedea fața ta; dară decret de numire nu mi-ai dat; formalitățile nu sunt îndeplinite.

- De unde-ți vine ție, Petre, astfel de gînduri străine de locul unde te afli? Au doară nu știi tu că aici unul singur este care poruncește și că numai voia lui se face?

- Ba știu, Doamne; dară dacă ar veni cineva să mă conteste, să mă revoace, să mă destituie, cu ce să mă împotrivesc eu carele n-am carte la mînă?

- Du-te, Petre, și-ți caută de treabă, și oi vorbi eu lui Dumnezeu.

Domnul Christos apucă într-o parte și Petru se duse la treaba lui.

Umblind încoa și încolo prin rai, Domnul Christos se întîlni piept în piept cu advocatul. Acesta cum îl văzu, prinse a-l întreba:

- Cu ce drept stai tu, Christoase, d-a dreapta lui Dumnezeu?

- Cu dreptul veciniciei, căci noi una am fost înainte mult de facerea lumei și una vom fi pînă și după sfîrșitul veacurilor.

- Chestiune de apreciere, răspunse advocatul. Dară eu nu-ți voi recunoaște dreptul ăsta pînă nu voi vedea negru pe alb: „Ai carte, ai parte".

Domnul Christos îi întoarse spatele, îl lăsă să hondrănească, și, văzînd mai cît colea pe Dumnezeu Tatăl, îi zise:

- Tatăl meu, tu știi că între noi nu s-a iscat niciodată vro neînțelegere; voia ta a fost și voia mea, pacea și unirea au domnit pîn-a.cum în locașul acesta al fericirii. Astăzi însă o lăpădătură a firei omenești s-a strecurat în rai. El bagă zîzania între cei drepți, îi îndeamnă la neascultare și nu va întîrzia pînă a cuteza să ridice și vro răzmiriță

- Și cine este acel ticălos?

Dumnezeu făcu astă întrebare numai așa doară de florile mărului, căci el știa de una ca asta pînă încă a nu întră acest scaiet.e în rai.

- Un încurcă-lume, răspunse Domnul Christos, carele după ce a învrăjbit pe tată împotriva fiului, pe soră împotriva fratelui și pe vecin împotriva prietenului, a venit acum să caute pete în soare și raiului. Și sub cuvînt că apără drepturile aproapelui, zarva și pizma umblă înaintea lui. El caută să turbure mințile tuturor cu aiurări d-ale lui, de cari i-a tot șoptit Satana la ureche cît a trăit în lume. Și peste toate acestea cutează să-mi tăgăduiască însuși dreptul meu.

- Cu urgie să se gonească acest urmaș al vrăjmașului omenirii, căci el mîine-poimîne va îndrăzni, poate, să mă necunoască și pe mine însumi și să cerce a mă și goni din rai!

Și porunca Domnului răsună ca un tunet, de se cutremură raiul. Atunci o ceată de îngeri cu săbiile de foc luară la goană pe cel ce, și mort fiind, nu visa decît procese, probe insuficiente, amînări, drepturi nedrepte și proceduri alături cu adevărul. Și huiduindu-l, și lovindu-l, și îmbrîncindu-l, îl scoaseră îngerii din rai cu nepusă în masă, și-l aruncară în tartarul cel mai din afară unde este scrîșnirea dinților și munca de veci, acolo unde locuiește pizma, învrăjbirea și neunirea.

# data[].attributes.attachment_link.description
Un advocat limbut, și unde s-a văzut advocat moale de gură? de cei adecă ce în viața lor nu fac altceva decît numai încurcă lumea, ajunse la ceasul morții.

# data[].attributes.body
Angela Similea

# data[].attributes.attachment_link.title
Dupa noapte vine zi - versuri Angela Similea

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri DUPA NOAPTE VINE ZI de Angela Similea: Versuri: Tudor Muşatescu Muzica: Aurel Giroveanu / Refren: / După noapte, vine zi / Cât ai vrea în..

# data[].attributes.body
Frunza verde de cires,

Lung e drumul pan' la Iesi,

Lung e drumul si batut

Din Siret si pan-in Prut!

Nu-i batut de car cu boi,

Ci-i batut tot de nevoi

Si de pacatele mele

Cele multe, cele grele!

Ard-o focul razesie! [1]

Eu chiteam ca-i boierie,

Si-i numai o saracie!

Pentru-o palma de pamant

Zilele mi-am dat in vant.

Ani intregi m-am judecat

Si nimic n-am castigat!

Eu umblam la judecata,

Copiii plangeau pe vatra,

Nevasta-mi zacea lasata.

Dare-ar Domnul Dumnezeu

Sa fie pe gandul meu!

Lasa-m-oi de razesie

Sa apuc in haiducie

Ca sa-mi fac sfanta dreptate

Cu cea ghioaga de pe spate,

Sa-mi aleg judecatori

Cei stejari nestrambatori!

# data[].attributes.body
Stoica Andreea Alesia

# data[].attributes.body
Stoica Andreea Alesia

# data[].attributes.body
Moraru Raisa Gabriela

# data[].attributes.attachment_link.description
Somnoroase păsărele
Pe la cuiburi se adună,
Se ascund în rămurele -
Noapte bună!

# data[].attributes.body
Tencariu Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.body
Mitu Camelia

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri NUNTA ZAMFIREI de George Coșbuc: E lung pământul, ba e lat, / Dar ca Săgeată de bogat / Nici astăzi domn pe lume nu-i, / Şi-avea o fat..

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca Andrea

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.attachment_link.title
Capra cu trei iezi - versuri Ion Creanga

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri CAPRA CU TREI IEZI de Ion Creanga: Era odata o capra care avea 3 iezi. Iedul cel mare si cu cel mijlociu dau prin bat de obraznici si neascult…

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.body
Mitu Camelia

# data[].attributes.attachment_link.title
IRINA LOGHIN - Câte griji are o mamă! CEA mai indragita melodie!🔝

# data[].attributes.body
Pe langa plopii fara sot

# data[].attributes.body
Moartea caprioarei

# data[].attributes.attachment_link.description
Seceta a ucis orice boare de vant.
Soarele s-a topit si a curs pe pământ. A rămas cerul fierbinte si gol.
Ciuturile scot din fantana namol.
Peste paduri tot mai des focuri, focuri,
Danseaza

# data[].attributes.body
Coman Gabriel-Daniel

# data[].attributes.body
TENCARIU ANTONIA-MARIA

# data[].attributes.body
TENCARIU ANTONIA-MARIA

# data[].attributes.body
Șarov Andreea Rebecca Brândușa

# data[].attributes.body
CALINOIU SEBASTIAN ANDREI

# data[].attributes.body
Vaskovskyi Oleksandr

# data[].attributes.headline
Leoaică tânără iubirea - Nichita Stănescu

# data[].attributes.subject
Leoaică tânără iubirea - Nichita Stănescu

# data[].attributes.body
CALINOIU SEBASTIAN ANDREI

# data[].attributes.body
Vaskovskyi Oleksandr

# data[].attributes.body
CALINOIU SEBASTIAN ANDREI

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
HeyKids - Desene animate si povesti pentru copii

# data[].attributes.attachment_link.title
Fata Babei si Fata Mosului - Poveste pentru copii | HeyKids - Desene animate

# data[].attributes.body
CALINOIU SEBASTIAN ANDREI

# data[].attributes.body
Ciulianu Aura-Maria

# data[].attributes.body
Robuleț Rares

# data[].attributes.body
Stoica Andreea Alesia

# data[].attributes.body
Moraru Raisa Gabriela

# data[].attributes.headline
Mărie și Mărioară,Ia o găleată și-adoarăȘi te du la fântânioară,Mărie și Mărioară.La fântâna din răscruce,Unde-i apa rece, dulce,Cine-o bea nu se mai duce,Mărie și Mărioară.Mărie și Mărioară,Să mergem la noi la țară,Unde cântă privighetoarea,Mărie și Mărioară.Acolo e viața dragă,Unde dragostea se leagăȘi nu se mai strică-o vară,Mărie și Mărioară.

# data[].attributes.subject
Mărie și Mărioară,Ia o găleată și-adoarăȘi te du la fântânioară,Mărie și Mărioară.La fântâna din răscruce,Unde-i apa rece, dulce,Cine-o bea nu se mai duce,Mărie și Mărioară.Mărie și Mărioară,Să mergem la noi la țară,Unde cântă privighetoarea,Mărie și Mărioară.Acolo e viața dragă,Unde dragostea se leagăȘi nu se mai strică-o vară,Mărie și Mărioară.

# data[].attributes.body
Caloeanu Gabriel Andrei

# data[].attributes.body
Stoica Andreea Alesia

# data[].attributes.body
Vasile Daria

# data[].attributes.body
Vasile Daria

# data[].attributes.body
Vișan Daria

# data[].attributes.body
Șarov Andreea Rebecca Brândușa

# data[].attributes.attachment_link.title
Laura Olteanu - Acasă-i România - Acompaniază Orchestra Fraților Advahov

# data[].attributes.body
Dedu Cristian

# data[].attributes.body
Dedu Cristian

# data[].attributes.body
Pantilie Antonia-Maria

# data[].attributes.body
Vaskovskyi Oleksandr

# data[].attributes.body
Vaskovskyi Oleksandr (a mea preferafa)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ai nostri tineri - versuri Mihai Eminescu

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri AI NOSTRI TINERI de Mihai Eminescu: Ai nostri tineri la Paris invata / La git cravatei cum se leaga nodul, / S-apoi ni vin de fericesc norodu…

# data[].attributes.body
Vișan Daria-Mihaela

# data[].attributes.body
Șarov Andreea Rebecca Brândușa

# data[].attributes.body
Coman Gabriel-Daniel

# data[].attributes.attachment_link.description
Versuri IARNA PE ULIţă de George Coșbuc: A-nceput de ieri să cadă / Câte-un fulg, acum a stat, / Norii s-au mai răzbunat / Spre apus, dar stau…

# data[].attributes.body
Moraru Raisa Gabriela

# data[].attributes.body
Șarov Andreea Rebecca Brandușa

# data[].attributes.attachment_link.title
Povestea porcului - de Ion Creangă | Colectia de basme si povesti romanesti

# data[].attributes.body
Ulmeanu Rebeca

# data[].attributes.attachment_link.title
Ogorul - de Călin Gruia | Colectia de basme si povesti🎧📖💖

# data[].attributes.body
Coman Gabriel-Daniel

# data[].attributes.attachment_link.title
Făt Frumos din lacrimă (Mihai Eminescu) | Colectia de basme si povesti romanesti✨