# data[].attributes.body
Det er et sår der opstår når blodforsyningen er kraftigt nedsat.

Opstår ofte under ankelniveau, på tæerne, fodranden eller hælen, men også på den nederste del af crus.

De er gule, brune, nogen gange sorte de er meget smertefulde og tit meget dybe.

Såret har svært ved at hele da det ofte skyldes nedsat ilttilførsel.

Såret kræver tit udredning og behandling hos karkirurger eller sårlæger.

# data[].attributes.body
Senkomplikationer pga. diabetes

Blodpropper

Åreforkalkning

Manglende ilttilførsel

# data[].attributes.body
Smertefuldt når benene er i hvile

Smerte ved elevation af benet

Huden er bleg og kold og cyanotisk

Tørre sår - da der ikke kommer blod og væske til såret

Smertelindring når foden hænger nedad

Smertefulde sår - trækken i huden

Sårene er ofte dybe med skarpe kanter

Behåring på fodryg og tæer er gode tegn på god blodtilførsel, omvendt det modsatte.

OBS for nye sår, og sort farvning af tæer

OBS på hud - holdes fugtig, da jo ældre vi er, jo tørre hud har vi

OBS på stød og slag på huden, da dette kan starte processen

# data[].attributes.body
Afhængig af årsagen, samt karkirurgisk vurdering

Afhængig af trykforholdene, evt. karkirurgisk behandling

Kompressionsbehandling ikke en mulighed

Ved blandingssår, hvor der er arterielle og venøse sår - SKAL arterielle behandles først

Ved diagnosen Arteriel insufficens - vil ofte kræve kirurgi, hvor man laver en omkørsel (bypass) over de forsnævrede årer, eller en ballonudvidelser i forsnævringerne for at skaffe mere ilt til vævet

Udfra diagnosen som stilles på såramb. eller sygehus, udarbejdes sygepl. i primær sektor en behandlingsplan som evalueres løbende.

Pulsen i ankel og fod, skal helst ligge over 30 mm HG (ala blodtryk)

# data[].attributes.body
Nekroser er dødt væv, hvor huden bliver sort

Hæmmer sårhelingen

Gule væv - fibrin, er et protein som har betydning for blodets størkning

Granuleringsvævet - er nydannet væv

# data[].attributes.body
Arterielle sår - blod og væske skal NED i benet!

Venøse sår - blod og væske skal OP i benet!

# data[].attributes.body
Fjern årsagen - diagnose

Fjernelse af nekroser/urenheder

Fjernelse af andre hæmmende faktorer

Fjern Ødem

Fjern smerterne

Fugtig sårheling

Fornuftig bandage

Fred og ro

Forebyggelse

Follow-up

# data[].attributes.body
I dokumentationen beskrives følgende:

Sårtype

Sårets lokalisation (hvor på kroppen er det?)

Hvornår opstod såret?

Andre sygdomme, som kan have indflydelse på såret? (fx diabetes).

En tegning eller et billede af såret med angivelse af størrelse i cm/mm.

Beskrivelse af såret.

TIMES til at få beskrevet alt relevant vedr. såret.

T = Tissue (eng.): vævet, sårets udseende, lugt og sårfase

I = Infection (eng.): infektion

M = Moist (eng.): fugtighed og sårsekret

E = Edge (eng.): sårkanter og hudomgivelser

S = Size (eng.): størrelse, hvor dybt og stort er såret. Brug lineal OG evt. en frysepose og tusch.

Smerter, hvordan beskriver borgeren smerterne? Hvilken bandage skal bruges?

Hvor ofte skal bandagen skiftes?

Ny tid noteres for næste evaluering.

I sårbehandlingen arbejder du som social- og sundhedsassistent desuden sammen med fysio- og ergoterapeuten, som både kan bestille hjælpemidler til dig som personale, så du har de rigtige arbejdsforhold under sårbehandlingen, og evt. hjælpemidler til borgeren (fx strømpepåtager eller gribetang), som kan lette borgerens hverdag.

Fodterapeuten er også en vigtig samarbejdspartner. Især når der er sår på fødderne (arterielle sår), kan der være behov for beskæring af hård hud, tilretning af sko/såler og ikke mindst behandling af tæerne med negleklipning. Dette gælder især diabetiske fodsår.

I hjemmet er den social- og sundhedshjælper, som kommer i hjemmet, også en vigtig samarbejdspartner, for hun kender ofte borgeren rigtig godt.