# data[].attributes.body
350 år før Kristus

For over 2400 år siden skreiv Aristoteles den første systematiske oversikten over dyreriket, Historia Animalum

# data[].attributes.body
1500-tallet var det årstallet de første naturlige klassifikasjonssystemene oppsto. Disse systemene inneholdte ganske mye informasjon om et objekt dersom vi for eksempel hvilken plantefamilie det tilhører.

Den sveitsiske vitenskapsmannen Conrad Gesner (1516-1565) var viktig i utbredelsen av systematisk informasjon om dyr og planter. Gesner klassifiserte plantene og grupperte arter i slekter. I tillegg ga han ut viktige skrifter som Opera Botanica, Historia Plantarum og Historia Animalium som alle har vært viktige bidrag til biologien og systematikken.

# data[].attributes.attachment_caption
Den svenske naturforskeren Carl Von Linne (1707-1778)

# data[].attributes.body
På 1700-tallet foreslo den svenske naturforskeren et system som vi i hovedsak bruker i dag. Nemlig den Binominale navnsettingen, tonavnsystemet med Slekt art

# data[].attributes.attachment_caption
Charles Dawrin (1809- 1882) og Den store endringen innenfor biologi 

# data[].attributes.body
I 1859 kom Charles Darwin med evolusjonsteorien som forandret biologien for alltid. Denne teorien ga biologien et "verktøy" til å forstå livsprosessene og forståelsen om at alt er stadig under utvikling.

# data[].attributes.attachment_caption
Cellens historie og dens første beskrivelse

# data[].attributes.body
1665

Et stort framskritt i biologiens historie. Robert Hooke (1635-1703) beskrev celler for første gang. Ved å studere tynne snitt visste han at enkelte plantedeler var bygd opp av romliknende strukturer.

# data[].attributes.body
200 år etter cellene ble først beskrevet gjennomgikk mikroskopene en stor utvikling og cellens indre strukturer kunne ses gjennom lupen.

# data[].attributes.body
I 1888 ble betegnelsen kromosomer foreslått på de trådformede strukturene som kunne ses i kjernen for første gang.

# data[].attributes.body
Gregor Mendel (1822-1884), påviste allerede lenge før man forstod kromosomenes rolle i arv at det finnes en lovmessige mønstre i overføring av arvelige egenskaper, basert på forsøk med erteplanter. Allikavel, var det ikke før år 1900 Mandels lov ble gjenoppdaget.

# data[].attributes.headline
Intens jakt på cellenes innerste hemmeligheter (1953)

# data[].attributes.subject
Intens jakt på cellenes innerste hemmeligheter (1953)

# data[].attributes.body
I 1953 Francis Crick (1914-2004) og James Watson (født 1928) beskrev DNA-molekylet, oppskriften på livet.

# data[].attributes.body
Tidlig på 1960-tallet ble det forstått hvordan koden til DNA kan kopierer til RNA, og videre at aminosyrer blir tilkoblet sammen på riktig rekkefølge slik at proteiner dannes.

# data[].attributes.body
1900-tallet. Studier og forståelser av evolusjon ble koblet sammen med arvelover og gener da oppdagelsen av Darwin og Mendel ble knyttet sammen. Overføring av egenskaper ble forstår og kunne bli brukt i praksis. Dette førte til at Genteknologi vokste frem til et stort felt.

# data[].attributes.body
Tidlig på 1970-tallet kunne man bruke enzymer til å klippe ut biter av DNA og sette inn i andre organismer (transgene organismer). Siden då har Genteknologi utviklet seg enormt. Nye teknikker ble avdekket innenfor genetisk analyse og har gjort det enklere å seksere DNA.

# data[].attributes.body
I 1977 revolusjonerte DNA-sekvenseringsteknologien. Biokjemikeren Fredrik Sanger utviklet en metode som ga forskerne grunnlaget til å analysere genetisk materiale og bruke den til å avdekke opprinnelse og selskapet mellom artene.

# data[].attributes.body
I 1990 startet Det Human genomprosjektet. Det var et prosjekt som gikk ut på å fullstendig kartlegge rekkefølgen av byggesteinene i menneskets DNA. Hele den avleste rekkefølgen i genomet ble fullført i april 2003.The

Human Genome Project hadde over 1000 medlemmer fra mer enn 50 land, deriblant Norge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sist oppdatert
Se all aktivitet

Vil du skrive eller endre artikler?
Logg inn eller registrer deg

Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og fritt tilgjengelig oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med opptil 3,4 millioner brukere i måneden og 600 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.title
human genomprosjektet - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Human genomprosjektet var et prosjekt som gikk ut på å fullstendig kartlegge rekkefølgen av de omtrent tre milliarder byggesteinene i menneskets DNA. Disse byggesteinene er nukleotider. Hele den avleste rekkefølgen av nukleotidene i genomet ble fullført i april 2003. Før prosjektet hadde man bare lest av (sekvensert) mindre biter av genomet.

# data[].attributes.body
Epigenetikk er vitenskapen om arvelige, reversible endringer i måten genene blir brukt på, uten at DNA-et endrer seg.

# data[].attributes.body
2003