# data[].attributes.headline
L'ambaixador quan escriu: "L'enllaç oficial amb el Generalísimo m'informa que Mussolini, ‘per a gran indignació' de Franco, va ordenar personalment el bombardeig del 18 de març sobre Barcelona". El document també revela la convicció que els atacs aeris sobre Barcelona van servir per experimentar nous tipus de bombes, alhora que deixa explícit que, segons Stohrer, la Legió Condor alemanya no hi hauria tingut res a veure "ja que vaig ordenar la prohibició de bombardejar ciutats obertes sense objectius militars".

# data[].attributes.subject
L'ambaixador quan escriu: "L'enllaç oficial amb el Generalísimo m'informa que Mussolini, ‘per a gran indignació' de Franco, va ordenar personalment el bombardeig del 18 de març sobre Barcelona". El document també revela la convicció que els atacs aeris sobre Barcelona van servir per experimentar nous tipus de bombes, alhora que deixa explícit que, segons Stohrer, la Legió Condor alemanya no hi hauria tingut res a veure "ja que vaig ordenar la prohibició de bombardejar ciutats obertes sense objectius militars".

# data[].attributes.headline
Durant la contesa, a molts pobles i ciutats de Catalunya es van repetir les escenes macabres de pols, runes, foc, morts i ferits. Segons la premsa, fins al 31 d’octubre de 1938 havien mort a Catalunya 4.018 persones i 6.174 havien resultat ferides. Més de la meitat de les víctimes mortals eren de Barcelona, en concret 2.500. bombardejades.

# data[].attributes.subject
Durant la contesa, a molts pobles i ciutats de Catalunya es van repetir les escenes macabres de pols, runes, foc, morts i ferits. Segons la premsa, fins al 31 d’octubre de 1938 havien mort a Catalunya 4.018 persones i 6.174 havien resultat ferides. Més de la meitat de les víctimes mortals eren de Barcelona, en concret 2.500. bombardejades.

# data[].attributes.body
Durant la guerra civil, l’activitat cultural a Barcelona era efervescent. La República tenia la voluntat de mantenir certa normalitat dins del caos provocat per la guerra. Des del 1937, teatres com el Tívoli o el Liceu s’havien obert a les classes populars: aquest darrer fins i tot va enviar els diners recaptats en la seva temporada de teatre al front.

El primer bombardeig va venir del mar: el creuer italià Eugenio di Savoia va atacar Barcelona el 13 de febrer del 1937. En tota la guerra, les bombes van matar dues mil set-centes persones a la ciutat i malferir-ne set mil. Que un milió de quilos d’explosiu no fessin parar la música dóna fe del tipus de resistència de la població civil, atacada, per primer cop, en un dels molts assajos preparatoris de la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Així ho apunta la correspondència que l'ambaixador alemany Eberhard von Stohrer va mantenir durant aquells mesos amb el ministre alemany d'Afers Estrangers Joachim von Ribbentrop, i que Sàpiens ha trobat als Arxius Nacionals dels Estats Units, a Washington. El govern britànic havia demanat a Itàlia el cessament d'aquest tipus d'atacs aeris, i el comte Ciano, ministre d'Afers Estrangers italià, havia respost, desafiant, que Barcelona era la seu del govern republicà i, per tant, un objectiu militar. En paral·lel, en una carta de Stohrer dirigida a Ribbentrop, el 24 de març de 1938, l'ambaixador alemany admetia que els atacs contra Barcelona per part dels bombarders italians no eren menys que "terribles". Apuntava com gairebé totes les parts de la ciutat havien estat afectades i, sorprenentment, censurava l'acció: "No hi ha evidències de cap atemptat contra objectius militars a Barcelona".

# data[].attributes.body
Del 16 al 18 de març del 1938 Barcelona va patir uns ferotges bombardeigs d'avions italians que tenien la base a Mallorca. Com ja havia passat a Gernika, l'atac indiscriminat contra la capital catalana i la seva població civil va fer saltar totes les alarmes de les potències democràtiques europees. Amb tot, a banda de protagonitzar un rebuig general contra aquestes sanguinàries accions bèl·liques, les cancelleries estrangeres no van actuar de forma directa per impedir aquestes atrocitats. Però la seva indignació va tenir ressò fins i tot en el Tercer Reich d'Adolf Hitler i en el mateix Francisco Franco.

# data[].attributes.attachment_link.title
Els bombardejos a Barcelona. 16, 17 i 18 de març de 1938