# data[].attributes.body
Aquest imperi va ser fundat per Osman I, un líder turc que va establir un petit regne a la regió de Bursa (actual Turquia). L'Imperi Otomà va créixer significativament durant els segles següents, expandint-se per l'Europa sud-oriental, l'Àsia Menor, i l'Àfrica del Nord, fins a convertir-se en una de les potències més importants de la història fins al seu col·lapse després de la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Otto von Bismarck va néixer el 1815 i es va convertir en el principal artífex de la unificació alemanya el 1871. Com a canceller de Prússia, va utilitzar la diplomàcia i guerres estratègiques contra Dinamarca, Àustria i França per consolidar el poder alemany sota el lideratge prussià.

# data[].attributes.body
El naixement d’Itàlia com a nació va començar el 1861 amb la unificació impulsada pel Regne de Sardenya, sota el lideratge de Cavour i Víctor Manuel II. Es van annexar diversos estats italians, i es va proclamar el Regne d’Itàlia el 17 de març de 1861, amb Torí com a primera capital.

# data[].attributes.body
Rasputin va néixer el 1869 a Rússia i es va fer famós com a conseller de la família imperial russa, especialment de la tsarina Alexandra Feodorovna. Va guanyar influència a la cort dels Romanov per la seva suposada capacitat de guarir el tsarevitx Alexei, que patia hemofília. La seva influència i escàndols van generar enemistats a la noblesa.

# data[].attributes.body
El 1870, durant la Guerra Franco-Prussiana, França va ser derrotada per Prússia i els seus aliats alemanys. Com a resultat, en el Tractat de Frankfurt (1871), França va haver de cedir les regions d'Alsàcia i Lorena a l'Imperi Alemany. Aquesta pèrdua va generar un fort ressentiment a França i va ser una de les causes de tensió que van portar a la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
L'Imperi Alemany es va crear el 18 de gener de 1871 després de la victòria de Prússia en la Guerra Franco-prussiana. L'unificació va ser liderada per Otto von Bismarck, i Guillem I de Prússia es va proclamar emperador. L'Imperi es va convertir en una gran potència fins a la seva dissolució després de la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Alexander Kerenski va ser un líder polític rus durant la Revolució Russa de 1917. Va ser membre destacat del Partit Socialista Revolucionari i va ocupar càrrecs importants en el Govern Provisional.

# data[].attributes.body
Va ser un pacte militar entre Alemanya, Itàlia i Àustria-Hongria. L'objectiu d'aquesta aliança era protegir-se mútuament en cas d'agressió per part d'una potència estrangera, especialment França. Va ser una resposta a la Triple Entesa(Gran Bretanya, França i Rússia) i va ser una de les grans aliances que van configurar les tensions prèvies a la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va néixer el 1883 a Itàlia. Va ser un líder polític que va fundar el fascisme i va arribar al poder com a primer ministre d'Itàlia el 1922. Mussolini va establir una dictadura autoritària, promovent un règim totalitari, el control de l'estat sobre tots els aspectes de la vida pública i l'expansionisme.

# data[].attributes.body
França i Rússia van signar un acord militar que establia una aliança defensiva entre els dos països. Aquest pacte es va crear com a resposta a la creixent amenaça de l'Imperi Alemany, que estava enfortint-se després de la Triple Aliança. L'acord establia que, en cas que un d'aquests països fos atacat per Alemanya o les seves aliades, l'altre intervindria per defensar-lo.

# data[].attributes.body
El període de "pau armada" es refereix a una situació en què, tot i que no hi havia guerres generals, les potències europees mantenien una forta cursa armamentística. Els estats competien per augmentar les seves forces militars i les seves aliances, creant un clima de tensió i inseguretat. Això va ser causat per la competència imperialista, el nacionalisme creixent i les aliances defensives com la Triple Entente (França, Rússia i Gran Bretanya) i la Triple Aliança (Alemanya, Àustria-Hongria i Itàlia). Aquestes tensions van ser factors clau que van desembocar en l'esclat de la Primera Guerra Mundial el 1914.

# data[].attributes.headline
1904 Acord entre França I Gran Bretanya

# data[].attributes.subject
1904 Acord entre França I Gran Bretanya

# data[].attributes.body
França i Gran Bretanya van signar l'Entesa Cordial, un acord que va posar fi a les rivalitats colonials entre els dos països. Amb aquest pacte, França va reconèixer les possessions britàniques a Egipte, mentre que Gran Bretanya va reconèixer les influències franceses a Marroc. Va establir una base de cooperació que va ajudar a formar la Triple Entesa (França, Rússia i Gran Bretanya) davant la creixent amenaça de l'Imperi Alemany.

# data[].attributes.body
Va ser un conflicte entre França i Alemanya que va sorgir quan el kàixer Guillem II d'Alemanya va visitar (Marroc) per expressar el suport alemany al sultà marroquí, davant les ambicions franceses de convertir Marroc en un protectorat. Alemanya volia frenar l'expansió francesa a l'Àfrica, creant tensions entre les dues potències.

# data[].attributes.body
Va ser una massacre ocorreguda a Sant Petersburg, Rússia. Un grup de manifestants pacífics, es va dirigir al Palau d'Hivern per lliurar una petició al tsar Nicolau II en demanda de millores laborals i drets socials. Quan els manifestants es van acostar al palau, les tropes imperials van obrir foc contra ells, matant centenars de persones.

# data[].attributes.body
Va ser una reunió internacional per resoldre la crisi sobre Marroc entre França i Alemanya. Es va acordar que França tindria una influència major, però Alemanya va obtenir certs drets econòmics al país. Aquest acord va reforçar l'aliança entre França i Gran Bretanya, augmentant les tensions que portarien a la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.headline
1907 Triple Entesa (França, Rússia i Alemanya)

# data[].attributes.subject
1907 Triple Entesa (França, Rússia i Alemanya)

# data[].attributes.body
Es va consolidar la Triple Entesa entre França, Rússia i Gran Bretanya (no Alemanya). Aquesta aliança es va formar com a resposta a la Triple Aliança, amb l'objectiu de contrarestar el poder militar i imperialista d'Alemanya. La Triple Entesa va ser clau en la formació dels blocs de potències que es van enfrontar durant la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Àustria-Hongria va annexionar Bòsnia i Hercegovina, territori que havia estat ocupat militarment des de 1878. Aquesta acció va generar una gran crisi a Europa, ja que Sèrbia i Rússia es van oposar fermament a la mesura, ja que volien influir en aquests territoris de majoria eslava.

# data[].attributes.body
Va ser un conflicte entre França i Alemanya sobre el control de Marroc. Alemanya va enviar el vaixell Panther a la ciutat marroquina de Agadir, protestant contra l'expansió francesa a la regió. França va considerar aquesta acció com una amenaça, però finalment es va arribar a un acord: Alemanya va acceptar l'influència de França sobre Marroc a canvi d'un territori colonial a Camerún.

# data[].attributes.headline
1912 Primera guerra balcànica (Lliga Balcànica)

# data[].attributes.subject
1912 Primera guerra balcànica (Lliga Balcànica)

# data[].attributes.body
Va ser un conflicte entre els membres de la Lliga Balcànica (Sèrbia, Bulgària, Grècia i Montenegro) i l'Imperi Otomà. Els estats de la Lliga van guanyar territori al llarg dels Balcans, però les tensions internes entre ells, especialment entre Bulgària i Sèrbia, van portar a la Segona Guerra Balcànica.

# data[].attributes.body
Va començar després de la victòria de la Lliga Balcànica sobre l'Imperi Otomà en la Primera Guerra Balcànica. Les tensions van sorgir quan Bulgària, insatisfeta amb la repartició del territori, va atacar Grècia i Sèrbia. Aquests dos països, juntament amb Romània i l'Imperi Otomà, es van unir contra Bulgària. La guerra va acabar amb una derrota per Bulgària i una nova redistribució de territori als Balcans.

# data[].attributes.headline
1914: Assassinat de l’Arxiduc Francesc Ferran

# data[].attributes.subject
1914: Assassinat de l’Arxiduc Francesc Ferran

# data[].attributes.body
Va ser assassinat a Sarajevo per Gavrilo Princip, un nacionalista serbi. L'assassinat va ser un dels desencadenants immediats de la Primera Guerra Mundial, ja que va provocar una sèrie de reaccions en cadena entre les potències europees. Àustria-Hongria, amb el suport d'Alemanya, va declarar la guerra a Sèrbia, fet que va arrossegar a altres països.

# data[].attributes.headline
1914: l’Imperi Turc i l’Imperi Austrohongarès

# data[].attributes.subject
1914: l’Imperi Turc i l’Imperi Austrohongarès

# data[].attributes.body
Encara existien a Europa. L'Imperi Otomà estava en declivi, controlant territori al Balcans i Àsia Menor, mentre que l'Imperi Austrohongarès dominava Europa Central i els Balcans

# data[].attributes.body
Va ser una fase inicial del conflicte, caracteritzada per maniobres militars i batalles obertes. Les forces de França, Gran Bretanya, Alemanya i Bèlgica van intentar aconseguir avantatges territorials a través d'ofensives, especialment en el front occidental. Aquesta guerra de moviments va ser interrompuda per l'establiment de trinxeres, que va donar pas a la guerra de posicions que va dominar gran part del conflicte.

# data[].attributes.body
Va ser una victòria per a les forces franceses i britàniques contra els alemanys, aturant el seu avanç cap a París. Aquesta batalla va evitar la caiguda de la ciutat i va marcar el final de la guerra de moviments, donant lloc a la guerra de trinxeres al front occidental.

# data[].attributes.body
Va ser una pausa espontània en les lluites durant el Nadal, on soldats alemanys i britànics van cessar el foc per compartir celebracions, cantar nadales i jugar a futbol. Tot i ser un gest momentani, la pau va durar poc i les hostilitats van reprendre aviat.

# data[].attributes.body
Va ser una sèrie d'operacions militars conjuntes entre Àustria-Hongria i Alemanya al front oriental de la Primera Guerra Mundial, dirigida principalment contra Rússia. Aquesta ofensiva va resultar en una gran victòria per les potències centrals, que van aconseguir conquerir gran part de Polònia i de l'actual Ucraïna.

# data[].attributes.body
Va ser una fase de la Primera Guerra Mundial, caracteritzada per línies de front estancades on França, Gran Bretanya i Alemanya es van atrinxerar. Les ofensives eren difícils i amb poc avanç, amb grans pèrdues humanes a causa de les condicions extremes. La guerra de trinxeres va ser molt destructiva i va marcar un dels períodes més cruels del conflicte.

# data[].attributes.body
Va ser una de les batalles més llargues i sagnants de la Primera Guerra Mundial, entre França i Alemanya. Els alemanys van intentar trencar les línies franceses, però, tot i les enormes pèrdues humanes, els francesos van mantenir la seva posició. Verdun es va convertir en un símbol de resistència i de la brutalitat de la guerra de trinxeres.

# data[].attributes.body
Va ser una batalla naval entre la Royal Navy britànica i la Flota d'Alta Mar alemanya. Tot i les importants pèrdues de banda i banda, els britànics van mantenir el control del mar, evitant que Alemanya trencés el bloqueig naval. La batalla no va tenir un guanyador clar, però va ser estratègicament favorable per a Gran Bretanya.

# data[].attributes.body
Va ser una de les més sagnants de la Primera Guerra Mundial, amb França i Gran Bretanya atacant les línies alemanyes. Tot i els intensos bombardejos i la gran preparació, els aliats van patir enormes pèrdues i van obtenir pocs guanys territorials. Va ser una batalla llarga i devastadora, amb més d'un milió de víctimes, i va ser un exemple de la brutalitat de la guerra de trinxeres.

# data[].attributes.body
Va consistir en dues etapes: la Revolució de Febrer, que va acabar amb l'abdicació del tsar Nicolau II i va establir un govern provisional, i la Revolució d'Octubre, on els bolxevics, liderats per Lenin, van derrocar aquest govern i van establir el primer estat comunista, creant la Unió Soviètica.

# data[].attributes.body
Els Estats Units van entrar a la Primera Guerra Mundial el 6 d'abril de 1917, després dels atacs alemanys contra vaixells americans, com el Lusitania. La seva entrada va ser crucial per als Aliats i va ajudar a accelerar el final de la guerra.

# data[].attributes.headline
1917 - Nicolas II, últim al Tsar de Rússia

# data[].attributes.subject
1917 - Nicolas II, últim al Tsar de Rússia

# data[].attributes.body
Va ser l'últim tsar de Rússia, va abdicar el febrer de 1917 durant la Revolució de Febrer, marcant el final de la dinastia Romanov. Després de ser arrestat, ell i la seva família van ser executats pels bolxevics el 17 de juliol de 1918, acabant així amb el règim imperial i donant pas a la creació de la Unió Soviètica.

# data[].attributes.headline
1917 (febrer)- Revolució on Rússia comença a ser país democràtic

# data[].attributes.subject
1917 (febrer)- Revolució on Rússia comença a ser país democràtic

# data[].attributes.body
Rússia va provocar l'abdicació del tsar Nicolau II i el final de l'Imperi Rus. Es va establir un govern provisional amb l'objectiu de convertir Rússia en una democràcia, però no va poder resoldre els problemes socials i la guerra, cosa que va obrir pas a la Revolució d'Octubre.

# data[].attributes.headline
1917 (octubre) - Revolució marxista comunista

# data[].attributes.subject
1917 (octubre) - Revolució marxista comunista

# data[].attributes.body
Va ser una revolució marxista dirigida pels bolxevics sota Lenin, que va derrocar el govern provisional de Rússia. Va establir el primer govern comunista del món, amb la creació de la Unió Soviètica, i va portar a la retirada de la Primera Guerra Mundial i la nacionalització de terres i fàbriques.

# data[].attributes.body
Va ser un acord de pau entre l'URSS i Alemanya, que va posar fi a la participació de Rússia en la Primera Guerra Mundial. Com a resultat, l'URSS va perdre territori important, com Ucraïna, Bielorússia i els estats bàltics. Aquest tractat va permetre a Lenin consolidar el poder intern a Rússia, però va ser anul·lat després de la derrota d'Alemanya.

# data[].attributes.body
Va ser una pandèmia global que va infectar un terç de la població mundial i va causar entre 20 i 50 milions de morts. Va afectar especialment a adults joves i saludables, i va coincidir amb els últims mesos de la Primera Guerra Mundial, agreujant les condicions socials i econòmiques.

# data[].attributes.headline
1918 - Desaparició de l’Imperi Austrohongarès

# data[].attributes.subject
1918 - Desaparició de l’Imperi Austrohongarès

# data[].attributes.body
Va desaparèixer al final de la Primera Guerra Mundial (1918) després de la seva derrota. Es va dissolver per les tensions internes i les revoltes nacionals, creant nous estats com Àustria, Hongria, Txecoslovàquia, Iugoslàvia i Polònia.

# data[].attributes.headline
1918 - Legislació en l’accés a l’educació secundària i universitària

# data[].attributes.subject
1918 - Legislació en l’accés a l’educació secundària i universitària

# data[].attributes.body
Va ser un any clau per a l'accés a l'educació secundària i universitària, amb reformes com la Reforma Universitària a Alemanya, que va millorar l'autonomia universitària i l'accés a l'educació superior. També es van fer avenços en l'educació pública, amb lleis que promouen l'ensenyament gratuït i obligatori, tot i que l'accés a la universitat seguia sent limitat per factors socials i econòmics.

# data[].attributes.body
Va ser un règim democràtic establert a Alemanya després de la Primera Guerra Mundial, amb una nova constitució i llibertats civils. Tot i els avenços, va patir problemes com la inflació, la crisi econòmica de 1929 i l'ascens del nazisme, que van acabar amb el seu col·lapse quan Hitler va arribar al poder el 1933.

# data[].attributes.headline
1914-1918 - Finalitza la I guerra Mundial

# data[].attributes.subject
1914-1918 - Finalitza la I guerra Mundial

# data[].attributes.body
Va acabar el 11 de novembre de 1918 amb l'Armistici. Va resultar en la derrota de les potències centrals i va conduir a la signatura del Tractat de Versalles (1919), que va imposar sancions a Alemanya i va redibuixar el mapa d'Europa

# data[].attributes.body
Va ser una reunió per establir les condicions de pau després de la Primera Guerra Mundial. Els principals líders, van dictar les condicions sense la participació dels països derrotats.

# data[].attributes.body
Va posar fi a la Primera Guerra Mundial i va imposar dures condicions a Alemanya. Les principals potències aliades van obligar Alemanya a acceptar la responsabilitat de la guerra, pagar reparacions massives, cedir territoris i reduir dràsticament les seves forces armades. Aquestes condicions van generar un profund ressentiment a Alemanya, contribuint a la inestabilitat que va portar a la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va ser un acord entre les potències aliades vencedores de la Primera Guerra Mundial i Àustria. Aquest tractat va establir el desmembrament definitiu de l'Imperi Austrohongarès, va reconèixer la República d'Àustria com a "estat successor" i va redistribuir territoris a diversos països d'Europa Central i de l'Est. A més, va imposar limitacions militars a Àustria i va prohibir la seva unió amb Alemanya sense el permís de la Societat de Nacions

# data[].attributes.body
Va ser signat el 27 de novembre de 1919, va ser un acord entre Bulgària i les potències vencedores de la Primera Guerra Mundial. Va imposar dures condicions a Bulgària, incloent la pèrdua de territoris a favor de Grècia, Iugoslàvia i Romania, la reducció del seu exèrcit a 20.000 efectius i el pagament de 400 milions de dòlars en indemnitzacions.

# data[].attributes.body
Va ser signat el 10 d'agost de 1920, va ser un acord de pau entre l'Imperi Otomà i els aliats de la Primera Guerra Mundial que pretenia desmembrar l'imperi. El tractat limitava Turquia a Constantinoble i part d'Anatòlia, redistribuint la majoria dels seus territoris entre les potències aliades i nous estats.

# data[].attributes.body
Es va fundar el 24 de febrer de 1920 a Munic, sorgint del Partit Obrer Alemany (DAP). Sota el lideratge d'Adolf Hitler, el partit va créixer ràpidament, adoptant una ideologia basada en l'ultranacionalisme, l'antisemitisme i l'antimarxisme. Malgrat ser prohibit breument després del fallit cop d'estat de 1923, el NSDAP va arribar al poder el 1933, establint un règim totalitari que va durar fins a la derrota d'Alemanya a la Segona Guerra Mundial el 1945.

# data[].attributes.headline
1920 - Primera Potencia econòmica mundial

# data[].attributes.subject
1920 - Primera Potencia econòmica mundial

# data[].attributes.body
A la dècada de 1920, els Estats Units van emergir com la primera potència econòmica mundial. La seva economia funcionava a ple rendiment, amb un atur de només el 2% en els períodes més pròspers, mentre que a Europa era del voltant del 10%. La producció estatunidenca va augmentar un 64% entre 1923 i 1929, impulsada per mètodes de organització laboral millorats i la fabricació en sèrie.

# data[].attributes.body
Els feliços anys vint als Estats Units van ser un període de gran prosperitat econòmica i creixement sense precedents. Entre 1922 i 1929, el país va experimentar un fort ritme de creixement econòmic, amb un augment anual del 5% i un increment de la producció industrial del 64%. Aquest boom econòmic es va caracteritzar per l'expansió del consum massiu, innovacions tecnològiques i l'aparició de la societat de consum, impulsada per nous mètodes de producció com el taylorisme i el fordisme.

# data[].attributes.body
El 1920, després de la caiguda de la República Soviètica Hongaresa, es va instaurar un règim conservador i nacionalista a Hongria. L'Almirall Miklós Horthy va ser nomenat regent del Regne d'Hongria, establint una dictadura de facto que va durar fins al 1944. El règim de Horthy es caracteritzava pel seu anticomunisme, revisionisme territorial i un creixent antisemitisme, marcant l'inici d'un període autoritari en la història hongaresa.

# data[].attributes.body
El 3 de maig de 1921, va entrar en vigor la Llei del Govern d'Irlanda de 1920, que va dividir l'illa en dues entitats: Irlanda del Nord i Irlanda del Sud. Aquesta divisió va crear un parlament per a sis comtats del nord, de majoria protestant, que van romandre sota domini britànic, mentre que els altres vint-i-sis comtats, de majoria catòlica, van formar un país independent conegut avui com la República d'Irlanda. Aquesta partició va ser una solució ràpida al conflicte anglo-irlandès, però va deixar insatisfets tant als nacionalistes com a molts unionistes.

# data[].attributes.body
El 1922, els grangers nord-americans es trobaven en una situació de crisi econòmica greu. La sobreproducció agrícola, resultat de la modernització i mecanització del sector, va provocar una caiguda continuada dels preus agraris entre 1921 i 1929. Aquest excés d'oferta va fer que els mercats interiors i exteriors fossin incapaços d'absorbir la producció, portant molts agricultors a la vora de la ruïna.

# data[].attributes.headline
1922 (agost) - Aturada de la Vaga General

# data[].attributes.subject
1922 (agost) - Aturada de la Vaga General

# data[].attributes.body
L'agost de 1922, la vaga general convocada pels socialistes a Itàlia va ser aturada per l'acció dels feixistes. Mussolini va assegurar que serien els propis feixistes qui acabarien amb la vaga si el govern no intervenia immediatament. Com a resultat, els socialistes i comunistes no van tenir més opció que cessar la vaga general, tornant poc a poc a la normalitat en la majoria de les poblacions.

# data[].attributes.body
La Marxa sobre Roma va ser una manifestació armada organitzada pel Partit Nacional Feixista entre el 27 i el 29 d'octubre de 1922. Milers de "camises negres" van marxar cap a la capital italiana, amenaçant amb violència per prendre el poder. Com a resultat, el rei Víctor Manuel III va encarregar a Benito Mussolini la formació d'un nou govern el 29 d'octubre, marcant l'inici del règim feixista a Itàlia.

# data[].attributes.body
El 30 de desembre de 1922, es va crear oficialment la Unió de Repúbliques Socialistes Soviètiques (URSS) mitjançant la signatura del Tractat de Creació de l'URSS. Aquesta unió va fusionar la República Socialista Federativa Soviètica de Rússia amb les repúbliques d'Ucraïna, Bielorússia i Transcaucàsia. Aquest acte va marcar el naixement d'un nou estat federal socialista, substituint l'antiga Rússia bolxevic i establint les bases per a la futura expansió de l'URSS.

# data[].attributes.body
L'11 de gener de 1923, les tropes franceses i belgues van ocupar la conca del Ruhr, una regió industrial clau d'Alemanya. Aquesta acció va ser una resposta al fracàs de la República de Weimar en el pagament de les reparacions de guerra imposades pel Tractat de Versalles. L'ocupació, que va durar fins a l'agost de 1925, va provocar una crisi econòmica a Alemanya, incloent-hi una hiperinflació severa, i va generar una resistència passiva per part dels alemanys.

# data[].attributes.body
El Putsch de Múnic, també conegut com el Putsch de la Cerveseria, va ser un intent fallit de cop d'estat liderat per Adolf Hitler i els nazis entre el 8 i el 9 de novembre de 1923. Hitler va irrompre a la cerveseria Bürgerbräukeller, va declarar un govern provisional i va prendre ostatges, però l'intent va fracassar quan es van enfrontar a les forces governamentals. Com a resultat, Hitler va ser arrestat i empresonat, i el Partit Nazi va ser prohibit temporalment.

# data[].attributes.body
Vladimir Lenin va morir el 21 de gener de 1924 a l'edat de 53 anys a la seva residència prop de Moscou. La causa oficial de la mort va ser un ictus, resultat d'una arteriosclerosi generalitzada que afectava especialment els vasos cerebrals. El seu funeral va ser un gran acte multitudinari, amb centenars de milers de persones fent cua per retre-li homenatge, i el seu cos embalsamat va ser col·locat en un mausoleu a la Plaça Roja de Moscou.

# data[].attributes.body
El 1924, després del fallit Putsch de Munic, Adolf Hitler va ser condemnat a cinc anys de presó per alta traïció. Va complir només nou mesos a la fortalesa de Landsberg, on va rebre un tracte privilegiat i va dictar parts del seu llibre "Mein Kampf". El 20 de desembre de 1924, Hitler va ser alliberat gràcies a una amnistia massiva de presos polítics, marcant un punt d'inflexió en la seva carrera política.

# data[].attributes.body
El 18 de juliol de 1925, Adolf Hitler va publicar el primer volum de "Mein Kampf" (La meva lluita), escrit durant el seu empresonament després del fallit Putsch de Munic. El llibre combinava elements autobiogràfics amb l'exposició de la ideologia nazi, incloent-hi idees antisemites i plans expansionistes per a Alemanya. Inicialment amb vendes lentes, es va convertir en un èxit de vendes després de l'ascens de Hitler al poder el 1933, arribant als 12 milions d'exemplars venuts per al 1945.

# data[].attributes.headline
1926 - Polònia, Lituània i Portugal, cap a la dictadura

# data[].attributes.subject
1926 - Polònia, Lituània i Portugal, cap a la dictadura

# data[].attributes.body
El 1926 va ser un any clau per a l'establiment de dictadures a Europa. A Polònia, el mariscal Józef Piłsudski va dur a terme un cop d'estat al maig, instaurant el règim autoritari conegut com a Sanacja. A Portugal, el 28 de maig, un grup de militars va enderrocar la Primera República Portuguesa, establint la Dictadura Nacional que va precedir l'Estado Novo de Salazar. Pel que fa a Lituània, tot i que no hi ha informació específica a les fonts proporcionades, també va experimentar un gir autoritari en aquest període.

# data[].attributes.body
Stanley Kubrick va néixer el 26 de juliol de 1928 a Manhattan, Nova York, en una família jueva acomodada d'origen polonès i romanès. Tot i tenir un coeficient intel·lectual per sobre de la mitjana, no va ser un bon estudiant i va desenvolupar aficions com la fotografia, el jazz i els escacs. Aquestes passions marcarien la seva joventut i la seva futura carrera com a director de cinema, guionista, productor i fotògraf, convertint-se en un dels cineastes més influents del segle XX.

# data[].attributes.body
Entre 1922 i 1929, els Estats Units van experimentar un període de sobreproducció, especialment en els sectors agrícola i industrial. La producció va superar les necessitats reals de consum a partir de 1925, generant excedents que el mercat no podia absorbir. Aquesta situació es va agreujar per la desigual distribució de la renda, que limitava el consum a les capes socials més riques, i pel desfasament entre els preus agrícoles i industrials.

# data[].attributes.body
El 24 d'octubre de 1929, conegut com el Dijous Negre, va marcar l'inici del Crac del 29 i la Gran Depressió amb una caiguda dramàtica de la Borsa de Nova York. Les accions van caure un 9% en un sol dia, desencadenant un pànic generalitzat entre els inversors. Aquest esdeveniment va posar fi abruptament als "feliços anys vint" i va provocar una crisi financera global que va afectar profundament l'economia mundial durant la dècada següent.

# data[].attributes.body
El 29 d'octubre de 1929, conegut com el Dimarts Negre, va marcar el punt àlgid del Crac del 29 a la Borsa de Nova York. Aquell dia, es van posar a la venda setze milions de títols, provocant una caiguda lliure dels preus de les accions. Aquest esdeveniment va desencadenar el col·lapse financer que va donar inici a la Gran Depressió, una crisi econòmica global que duraria més d'una dècada.

# data[].attributes.body
Miguel Primo de Rivera va liderar un cop d'estat el 13 de setembre de 1923, instaurant una dictadura militar a Espanya amb el suport del rei Alfons XIII. El règim, que va durar fins al 28 de gener de 1930, va suprimir el Parlament i la Constitució de 1876, va imposar la censura i va promoure una política econòmica proteccionista. Malgrat algunes millores econòmiques i administratives inicials, la dictadura va acabar col·lapsant degut a la crisi de 1929 i la pèrdua de suports.

# data[].attributes.body
Herbert Clark Hoover va ser el 31è president dels Estats Units, exercint el càrrec de 1929 a 1933. La seva presidència va estar dominada per la Gran Depressió, que va començar amb el crac borsari d'octubre de 1929. Malgrat implementar algunes mesures per combatre la crisi, com la creació de la Reconstruction Finance Corporation, les seves polítiques van ser considerades insuficients, cosa que va portar a la seva derrota electoral davant Franklin D. Roosevelt el 1932.

# data[].attributes.headline
1933 febrer - Limitacions al dret de la reunió i a la llibertat de premsa

# data[].attributes.subject
1933 febrer - Limitacions al dret de la reunió i a la llibertat de premsa

# data[].attributes.body
El febrer de 1933, poc després de ser nomenat canceller, Hitler va promulgar el Decret de l'Incendi del Reichstag, que restringia dràsticament els drets civils. Aquest decret suspenia articles clau de la Constitució de Weimar, limitant la llibertat personal, d'opinió, de premsa, d'organització i d'assemblees. Com a conseqüència immediata, es van clausurar 16 diaris socialistes i comunistes, i les forces policials van ocupar la seu del partit comunista.

# data[].attributes.body
El 30 de gener de 1933, Adolf Hitler va ser nomenat canceller d'Alemanya pel president Paul von Hindenburg, després d'un acord polític amb conservadors que volien aprofitar la popularitat nazi. Tot i que inicialment Hitler no tenia un poder absolut, va manipular el sistema democràtic per transformar Alemanya. Aquella mateixa nit, els nazis van organitzar una marxa amb torxes per Berlín per celebrar la seva arribada al poder.

# data[].attributes.body
El 20 d'abril de 1934, la supervisió de la Gestapo va passar al cap de les SS, Heinrich Himmler, que més tard seria nomenat cap de la Policia Alemanya per Hitler el 1936. Aquest canvi va transformar la Gestapo d'una agència estatal prussiana a una organització nacional, subordinada a la Sicherheitspolizei (SiPo; Policia de Seguritat). Sota el lideratge de Himmler, la Gestapo va expandir els seus poders i va intensificar la repressió contra els opositors polítics del règim nazi.

# data[].attributes.body
El Front Popular va ser una coalició electoral d'esquerres formada el gener de 1936 a Espanya. Va guanyar les eleccions del 16 de febrer de 1936 per un estret marge, obtenint el 34,3% dels vots enfront del 33,2% del Front Nacional Contrarevolucionari. El govern del Front Popular va impulsar reformes progressistes, incloent-hi la restauració de l'autonomia catalana, una reforma agrària i l'amnistia de presos polítics, però va enfrontar-se a una forta oposició de la dreta que culminaria en l'alçament militar de juliol.

# data[].attributes.body
L'incendi del Reichstag va ocórrer el 27 de febrer de 1933 a Berlín, destruint la seu del parlament alemany. Els nazis van culpar els comunistes i van utilitzar l'incident per suspendre drets civils mitjançant el Decret de l'Incendi del Reichstag. Aquest esdeveniment va ser clau per a la consolidació del poder nazi i l'establiment de la dictadura d'Adolf Hitler.

# data[].attributes.body
Les eleccions federals alemanyes del 5 de març de 1933 van ser les últimes de la República de Weimar i les primeres després de l'arribada al poder de Hitler. El Partit Nazi va obtenir el 43,91% dels vots i 288 escons, però no va aconseguir la majoria absoluta malgrat la repressió i intimidació dels opositors. Aquestes eleccions, celebrades en un ambient de violència i restriccions, van marcar el final de la democràcia alemanya i van precedir l'aprovació de la Llei Habilitant que va instaurar la dictadura nazi.

# data[].attributes.body
Entre 1925 i 1933, el Partit Nacional Feixista (PNF) va consolidar el seu poder com a únic partit legal a Itàlia sota la dictadura de Benito Mussolini. Va imposar una ideologia feixista en tots els aspectes de la societat italiana, promovent el culte a la personalitat de Mussolini. El PNF va implementar polítiques corporativistes, va suprimir l'oposició i va impulsar l'expansionisme italià, transformant el país en un estat totalitari.

# data[].attributes.body
Paul von Hindenburg (1847-1934) va ser un mariscal de camp alemany i el segon president de la República de Weimar des de 1925 fins a la seva mort. Elegit inicialment com a símbol de l'Alemanya imperial, va jugar un paper crucial en la inestable política de Weimar, finalment nomenant Hitler com a canceller el 1933. Malgrat la seva oposició inicial al nazisme, va signar el Decret de l'Incendi del Reichstag i la Llei Habilitant, facilitant així l'establiment de la dictadura nazi.

# data[].attributes.body
El 2 d'agost de 1934, després de la mort del president Paul von Hindenburg, Adolf Hitler va unificar per decret els càrrecs de canceller i president, autoproclamant-se Führer i cap d'estat d'Alemanya. Pocs dies després, va convocar un plebiscit per legitimar la seva acció, obtenint un 88% de vots a favor. Aquesta maniobra va marcar el naixement oficial del Tercer Reich i va consolidar el poder absolut de Hitler sobre Alemanya.

# data[].attributes.body
El New Deal va ser un conjunt de programes i reformes implementats pel president Franklin D. Roosevelt entre 1933 i 1938 per combatre els efectes de la Gran Depressió als Estats Units. Va incloure mesures per reactivar l'economia, com programes d'obres públiques, ajudes agrícoles i reformes bancàries, així com lleis de protecció social i laboral. Malgrat millorar la situació, no va resoldre completament l'atur, que va continuar sent elevat fins a l'entrada dels EUA a la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
El feixisme va sorgir a Itàlia després de la Primera Guerra Mundial, liderat per Benito Mussolini, que va fundar els Fasci Italiani di Combattimento el 1919. El 1922, Mussolini va arribar al poder mitjançant la Marxa sobre Roma, establint una dictadura totalitària caracteritzada pel nacionalisme extrem, l'autoritarisme i la supressió de l'oposició. El model feixista italià es va estendre per Europa durant el període d'entreguerres, presentant-se com una alternativa a la democràcia liberal i al comunisme.

# data[].attributes.body
La Nit dels Ganivets Llargs va ser una purga política ordenada per Hitler que va tenir lloc entre el 30 de juny i l'1 de juliol de 1934 a Alemanya. L'objectiu principal era eliminar l'oposició interna del partit nazi, especialment les SA liderades per Ernst Röhm, que eren percebudes com una amenaça al poder de Hitler. Aquesta acció va resultar en l'assassinat d'almenys 85 persones, inclosos líders de les SA i altres oponents polítics, consolidant així el poder absolut de Hitler i guanyant el suport de l'exèrcit alemany.

# data[].attributes.headline
1939 - Grècia, Romania Bulgària van esdevenir en dictadures

# data[].attributes.subject
1939 - Grècia, Romania Bulgària van esdevenir en dictadures

# data[].attributes.body
El 1939, Grècia ja es trobava sota la dictadura de Ioannis Metaxás, establerta el 4 d'agost de 1936. A Romania, el rei Carol II va imposar una dictadura reial el 1938, suprimint els partits polítics i enfrontant-se a la Guàrdia de Ferro. Pel que fa a Bulgària, tot i que no va esdevenir una dictadura formal el 1939, el país ja estava sota un règim autoritari des del cop d'estat de 1934, que va durar fins al 1944.

# data[].attributes.headline
1939 - Segona potencia Mundial, Alemanya

# data[].attributes.subject
1939 - Segona potencia Mundial, Alemanya

# data[].attributes.body
El 1939, Alemanya s'havia convertit en una potència mundial sota el règim nazi d'Adolf Hitler. Després d'annexionar Àustria i els Sudets txecs el 1938, va envair Polònia l'1 de setembre de 1939, desencadenant la Segona Guerra Mundial. Amb una força militar formidable i una estratègia de "guerra llampec" (Blitzkrieg), Alemanya va aconseguir ràpidament el control de gran part d'Europa, desafiant les potències occidentals i establint-se com una amenaça global.

# data[].attributes.body
"El gran dictador" és una pel·lícula satírica de 1940 dirigida i protagonitzada per Charles Chaplin, que critica el feixisme i el nazisme. La trama segueix un barber jueu que és confós amb el dictador Adenoid Hynkel (paròdia d'Adolf Hitler) de la fictícia nació de Tomania. La pel·lícula culmina amb un poderós discurs antifeixista, convertint-se en un manifest contra les dictadures i a favor de la llibertat i la democràcia.

# data[].attributes.headline
1886-1941 - Alfonso XIII, últim rei espanyol abans de dictadura de Primo de Rivera

# data[].attributes.subject
1886-1941 - Alfonso XIII, últim rei espanyol abans de dictadura de Primo de Rivera

# data[].attributes.body
Alfonso XIII (1886-1941) va ser l'últim rei d'Espanya abans de la dictadura de Primo de Rivera, regnant des del seu naixement fins al 1931. Va donar suport al cop d'estat de Primo de Rivera el 1923, encomanant-li la formació d'un govern i acceptant la suspensió de la Constitució de 1876. Després de la caiguda de la dictadura el 1930, Alfonso XIII va intentar mantenir-se al tron, però finalment va abandonar Espanya el 14 d'abril de 1931 amb la proclamació de la Segona República.

# data[].attributes.body
Benito Mussolini (1883-1945) va ser el fundador del feixisme i dictador d'Itàlia des de 1922 fins a 1943. Va establir un règim totalitari, suprimint l'oposició i transformant Itàlia en un estat de partit únic. Inicialment socialista, va fundar el Partit Nacional Feixista i va arribar al poder mitjançant la Marxa sobre Roma el 1922. El seu règim va col·lapsar durant la Segona Guerra Mundial, sent executat el 1945 pels partisans italians

# data[].attributes.body
Adolf Hitler (1889-1945) va ser el líder del Partit Nazi i dictador d'Alemanya des de 1933 fins a 1945. Va establir un règim totalitari conegut com el Tercer Reich, implementant polítiques d'expansió territorial i persecució racial que van desencadenar la Segona Guerra Mundial i l'Holocaust. Hitler es va suïcidar el 30 d'abril de 1945 al seu búnker de Berlín, quan les tropes soviètiques estaven a punt de capturar la ciutat.

# data[].attributes.body
Vladímir Lenin (1870-1924) va ser el líder bolxevic i fundador de la Unió Soviètica, que va morir fa més de 100 anys. Va liderar la Revolució d'Octubre de 1917, establint el primer estat socialista del món. El seu llegat ideològic, conegut com a leninisme, va influir profundament en els moviments comunistes globals durant el segle XX.

# data[].attributes.body
Alexandre Kerenski (1881-1970) va ser un polític socialista moderat rus que va exercir com a primer ministre del Govern Provisional després de la Revolució de Febrer de 1917. Va intentar mantenir Rússia a la Primera Guerra Mundial i implementar reformes moderades, però va ser derrocat pels bolxevics durant la Revolució d'Octubre. Després de la seva caiguda, va viure exiliat fins a la seva mort a Nova York el 1970

# data[].attributes.body
Antonio de Oliveira Salazar (1889-1970) va ser un dictador portuguès que va governar el país durant 36 anys, des de 1932 fins a 1968. Va establir l'Estado Novo, un règim autoritari basat en el corporativisme, el catolicisme i la repressió de l'oposició. Salazar va mantenir Portugal neutral durant la Segona Guerra Mundial i va lluitar per conservar les colònies portugueses, però el seu règim va aïllar el país i va frenar el seu desenvolupament econòmic.

# data[].attributes.body
La dictadura franquista (1939-1975) va ser un règim autoritari liderat pel general Francisco Franco després de la Guerra Civil espanyola. Es va caracteritzar per la concentració de poders en mans de Franco, la repressió de l'oposició i la supressió de llibertats i drets democràtics. El règim va evolucionar des d'una autarquia econòmica inicial cap a una obertura i desenvolupament econòmic en la seva segona etapa, però mantenint sempre un control ferm sobre la societat i la política.

# data[].attributes.body
Francisco Franco (1892-1975) va ser un militar i dictador espanyol que va governar Espanya des de 1939 fins a la seva mort. Va liderar el cop d'estat contra la Segona República el 1936, desencadenant la Guerra Civil espanyola. Com a "Caudillo", va establir un règim autoritari caracteritzat per la repressió, la censura i la concentració de tots els poders de l'estat en la seva persona.

# data[].attributes.body
Charles Chaplin (1889-1977) va ser un actor, director i compositor anglès, considerat una de les figures més importants de la història del cinema. Va crear el personatge icònic de Charlot, que el va catapultar a la fama mundial durant l'era del cinema mut. Chaplin va dirigir nombroses pel·lícules aclamades, com "El chico" (1921) i "El gran dictador" (1940), combinant comèdia amb crítica social.