# data[].attributes.body
Hur skapar vi strukturer i organisationer (ämnesarbetslag, programarbetslag, enskilda skolor, huvudmän, politiker) och myndigheter (Skolverket) som stärker utvecklandet av strukturer som stödjer och stöttar lärares arbete i syfte att stärka elevernas lärande?

# data[].attributes.body
Hur kan ett professionellt språk för
undervisningskvalitet implementeras?”

# data[].attributes.headline
1.	Hur kan ett dimensionsfokus (som t.ex. PLATO) hjälpa lärare att avgöra när en elevgrupp behöver mer explicit, sekvenserad undervisning respektive när den kan bära mer undersökande arbete?

# data[].attributes.subject
1.	Hur kan ett dimensionsfokus (som t.ex. PLATO) hjälpa lärare att avgöra när en elevgrupp behöver mer explicit, sekvenserad undervisning respektive när den kan bära mer undersökande arbete?

# data[].attributes.body
Om vi utgår från att ökade insikter hos lärare, kring vad som enligt forskning påvisats ge positiva resultat på undervisningskvalitén, skulle gynna elevers lärande – hur kan då lärare på ett effektivt sätt tillgodogöra sig och tillämpa dessa kunskaper i sin yrkespraktik? Vilka hinder finns för detta kopplat till exempelvis struktur, tid, kompetens och kultur?

# data[].attributes.headline
•	Vilka är lärares kärnuppdrag? Håkansson och Sundberg (2023) menar att lärare redan idag endast lägger en tredjedel av tiden åt att undervisa; Ju mer man gör något desto bättre blir man. Så ska vi lägga mer tid på att skapa oss en uppfattning om god undervisningskvalitet enligt forskare, eller ska vi lägga mer tid på själva undervisningen? Kan de gå hand i hand som i Japan?

# data[].attributes.subject
•	Vilka är lärares kärnuppdrag? Håkansson och Sundberg (2023) menar att lärare redan idag endast lägger en tredjedel av tiden åt att undervisa; Ju mer man gör något desto bättre blir man. Så ska vi lägga mer tid på att skapa oss en uppfattning om god undervisningskvalitet enligt forskare, eller ska vi lägga mer tid på själva undervisningen? Kan de gå hand i hand som i Japan?

# data[].attributes.body
Behovet av forskningslitteracitet för att kritiskt kunna värdera om en studie har använt en metod som harmonierar med dess kunskapsanspråk är centralt i den fortsatta undervisningsutvecklingen (Persson, 2017, som citeras i Skolforskningsinstitutet, 2020, s. 6) liksom forskningens förmåga att överbrygga klyftan mellan komplexa undervisningspraktiker och stringenta kausala slutsatser. Är Skolforskningsinstitutet, Förstelärarreformen eller FOU-projekten ett svar på detta behov? Hur gör vi när skolsverige får Hattieeufori och använder glasspinnar, kör Gritpedagogik eller ägnar eftermiddagar med kollegialt lärande i BFL? Hur kan vi organisera och möjliggöra att kvalitativ undervisningsutvecklingsforskning når klassrummen?

# data[].attributes.body
Är det möjligt att ena den splittrade lärarkåren kring ett professionellt språk och gemensam referensram?

# data[].attributes.body
Hur kan lärare utveckla och upprätthålla undervisningskvalitet där politiska strömningar påverkar definitionen

av begreppet undervisningskvalitet?

# data[].attributes.body
Hur kan vi göra för att enligt Tengberg (2022, sid 98) ta initiativ för en gradvis utveckling av ett språk och kategorier eller klassifikationer för att sätta ord på den tysta kunskapen som nya kollegor så gärna vill ha hjälp med och beskriver att de saknar i klassrummet. Hur kan vi förankra en empiriskt bas för att få syn på kopplingen mellan hantverket i didaktiken och elevernas lärande?

# data[].attributes.body
Hur kan undervisningen vila på vetenskaplig grund när lärare saknar tid, kompetens och stöd att tolka forskningen själva?

Vad krävs för att läraryrket ska återfå sin autonomi och utveckla ett gemensamt professionellt språk som stärker undervisningens kvalitet?

# data[].attributes.body
Vem bestämmer validiteten av det forskningsgrundade utbildningsinsatser i en tid där politiska och samhälleliga trender påverkar utvecklingsinriktningar inom utbildningsväsendet?

# data[].attributes.body
På vilket sätt kan ett professionellt språk påverka lärare att vilja söka stöd i forskningen?

# data[].attributes.headline
Framgångsrik undervisning på vetenskaplig grund - ur ett andraspråksperspektiv?

# data[].attributes.subject
Framgångsrik undervisning på vetenskaplig grund - ur ett andraspråksperspektiv?

# data[].attributes.body
Vad innebär kvalitativ och framgångsrik undervisning i en språkligt heterogen elevgrupp där ett flertal elever inte har undervisningsspråket som ett välutvecklat och starkt språk för kommunikation och lärande?

# data[].attributes.body
Det konstateras att Plato kan vara ett verktyg för det gemensamma språket. Vad händer med det gemensamma språket, och elevens lärande, om Plato utökar sitt observationsprotokoll så att hela klassrummet observeras såsom lärmiljö, relationer och undersökande undervisning?

2: Plato konstaterar, vad som fungerar eller inte fungerar i en lärares undervisning. Hur tas det vidare till nästa steg till den undervisande läraren så att undervisningen utvecklas? Tar varje lärare emot information på samma sätt? Hur ska informationen tas emot så att undervisningen utvecklas och eleven får utökade möjligheter att nå sina mål? Yrkeslärare vs teoretiska lärare?

# data[].attributes.body
Hur kan vi utveckla undervisningen och höja elevers lärande och inte bara hoppa på den senaste trenden utan vetenskaplig grund?

● Hur kan vi nå dit? Kollegiala samtal för att synliggöra de ”osynliga” kvaliteterna utan att
de bli förenklade? Lektionsobservationer? Vad gör vi med tidsbristen?

# data[].attributes.body
Hur kan vi utveckla kollaborativa arbetsformer för eleverna vilka är förenliga med skolans demokrati-och värdegrundsuppdrag och en framgångsrik kvalitativt god undervisning?

# data[].attributes.headline
Hur kan undervisningen planeras och genomföras för att underlätta elevers aktiva lärande och djupare förståelse och på vilket sätt kan undervisningskvalitet förbättras genom forskningsbaserade metoder?

# data[].attributes.subject
Hur kan undervisningen planeras och genomföras för att underlätta elevers aktiva lärande och djupare förståelse och på vilket sätt kan undervisningskvalitet förbättras genom forskningsbaserade metoder?

# data[].attributes.body
Vilket utrymme ska lärares professionella omdöme ska ha i förhållande till vetenskapliga belägg och teoretiska undervisningsmodeller?

# data[].attributes.headline
Elevers uppfattningar om kvalitet i undervisningen

# data[].attributes.subject
Elevers uppfattningar om kvalitet i undervisningen

# data[].attributes.body
Om omfattande empiri visar att elevers uppfattningar om kvalitet i undervisning är tillförlitligt - varför hör vi inte mer om det i debatten?

Hur ser det ut i praktiken på skolor där elevers perspektiv är en integrerad del i förbättringsarbetet/arbetet med att utveckla undervisningskvalitet?