# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Godt 13.300 hektar fordelt på 45 skove rundt omkring i Danmark vil som en del af en historisk stor udlægning blive forvandlet til enten urørt skov eller anden biodiversitetsskov.

Miljø- og Fødevareministeriet

Regeringen og Dansk Folkeparti offentliggør i dag, hvor danskerne fremover får mere urørt skov og anden biodiversitetsskov. Samlet set får naturen førsteprioritet i et område, der svarer til fire gange Gribskov.

Godt 13.300 hektar fordelt på 45 skove rundt omkring i Danmark vil som en del af en historisk stor udlægning blive forvandlet til enten urørt skov eller anden biodiversitetsskov.

Regeringen og Dansk Folkeparti har nu peget på de konkrete skove og områder, hvor naturen vil få førsteprioritet. Her kommer produktionen af træ til at fylde væsentligt mindre end i dag, og nogle skove tages med tiden helt ud af drift. Det er blandt andet i Gribskov, Silkeborgskovene, Gråstenskovene, Klinteskoven på Møn og Skagen Klitplantage.

Udlægningen af urørt skov og anden biodiversitetsskov sker som en del af Aftalen om Naturpakken, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik i 2016. Udpegningerne bygger blandt andet på analyser fra forskere på Københavns Universitet og Aarhus Universitet.

"I dag sætter vi gang i en historisk stor indsats for danske skove. Regeringen har lovet, at en femtedel af statsskovene skal være biodiversitetsskov - det leverer vi på i dag. Udpegningerne hviler på et solidt, fagligt grundlag fra en række af Danmarks førende forskere. Jeg vil gerne takke for, at de har stillet deres viden til rådighed og leveret et godt udgangspunkt for vores politiske arbejde", siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.

Samlet set udlægges der over 13.300 hektar urørt skov eller anden biodiversitetsskov, hvor der tages særlige hensyn til dyre- og planteliv. De godt 13.300 hektar skov dækker over 6.700 hektar urørt løvskov, godt 3.300 hektar urørt nåletræsplantage og godt 3.300 hektar anden biodiversitetsskov. Dermed får naturen nu hovedfokus i 20 procent af de statslige skovområder inklusiv eksisterende urørt skov. Det svarer til to gange Samsø eller fire gange Gribskov.

Vildere naturoplevelser
I de urørte skove vil der fortsat være plads til friluftsaktiviteter, så danskerne får muligheder for at gå på opdagelse i de urørte skove. Der kan også sættes græssende dyr ud for at skabe mere dynamik i skovene.

Miljøordfører Pia Adelsteen fra Dansk Folkeparti siger:

"Mere urørt skov vil give flere og vildere naturoplevelser til danskerne. Dansk Folkeparti ønsker en natur, hvor det vrimler med liv og masser af forskellige arter uden, at vores fælles skove bliver lukket land for danskerne".

Mindre skovdrift i statens skove
Områderne bliver lagt urørt over en periode på 10 år for løvskovene og 50 år for nåletræsplantagerne. I den periode bliver der fældet udvalgte træer. Det vil skabe mere lys og variation i skovene og er samtidig med til at finansiere udlægningen. De træer, der er mest værd for biodiversiteten, bliver ikke fældet.

Miljøordfører Carsten Bach fra Liberal Alliance siger:

"Liberal Alliance har længe arbejdet for, at 20 procent af statsskovene har biodiversitet som hovedformål. Med den kommende indsats stopper vi den kommercielle skovdrift i en langt større del af statens skove end tidligere, så vi kan forbedre mulighederne for biodiversiteten. I vores øjne er det vigtigt at give naturen plads i statens skove".

Større skovområder og enkelte mindre
Aftaleparterne har lagt vægt på, at der bliver udpeget hele skove eller dele af større skovområder som urørt skov. Størstedelen er udpeget i større sammenhængende områder, men der er også udlagt enkelte mindre skove med kendte forekomster af truede arter.

Miljøordfører Mette Abildgaard fra Det Konservative Folkeparti siger:

"Store sammenhængende skove vil gavne sjældne og truede arter mere på lang sigt, og gevinsterne for biodiversiteten vil vokse sig større i takt med, at årene går, og skovene ændrer karakter. Vi kommer næppe selv til at opleve de fulde effekter af den urørte skov, men generationerne efter os vil takke os for, at vi har sikret, at skovene kunne udvikle sig i en vildere retning".

Milepæl for naturen
I forbindelse med udpegningen har forskere givet værdifuldt input til hvilke skove og skovområder, der har et højt biodiversitetspotentiale.

Naturordfører Anni Matthiesen fra Venstre siger:

"Urørt skov er en rigtig fornuftig tilgang til at få meget natur for pengene. Det har vi længe hørt fra forskere, og det er en milepæl for naturen, at vi nu kan pege på de skove, hvor naturen nu får lov at komme først. Her er der i forvejen naturværdier, som vi nu kan bygge videre på".

Udpegningerne bliver sendt i høring den 2. februar 2018. Høringen vil vare i otte uger og materialet vil kunne findes på Naturstyrelsens hjemmeside.

Udpegningerne er en indsats i Aftalen om Naturpakken. Der er i årene 2016-2019 afsat i alt 87,9 mio. kr. til indsatser vedrørende biodiversitetsskov. Heri indgår også midler til biodiversitetsskov på private arealer. Det følger også af aftalen, at der herefter varigt skal bruges op til 23,1 mio. kr. årligt.

Miljø- og fødevareministeren har i 2017 herudover tilført 10 mio. kr. ekstra til tilskud til urørt skov på private arealer.

Relateret indhold

Miljø- og Fødevareministeriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Godt 13.300 hektar fordelt på 45 skove rundt omkring i Danmark vil som en del af en historisk stor udlægning blive forvandlet til enten urørt skov eller anden biodiversitetsskov. Miljø- og Fødevareministeriet Regeringen og Dansk Folkeparti offentliggør i dag, hvor danskerne fremover får mere urørt skov og anden biodiversitetsskov.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tænk på den skov, du sidst har travet rundt i.

Var den velholdt med træer, der står på rad og række og pæne stier, du kan følge?

Der er stor sandsynlighed for, at den beskrivelse passer på en skov nær dig.

De fleste skove i Danmark ser nemlig sådan ud.

De er "velholdte" skove, hvor der ikke ligger væltede træer, hvor trækronerne er tætte og hvor skovbunden ikke er mudret helt til.

Men selvom det kan være skønt at gå en tur i velholdte omgivelser, er det ikke nødvendigvis et godt tegn for de danske skove.

Det betyder nemlig, at mennesket med stor sandsynlighed er indblandet i skovens udvikling.

Og Danmark har brug for mere "urørt" skov. Det er nemlig meget bedre for . er et udtryk for, hvor stor variation af arter, der er i et område.

Hvor meget af dansk skov er urørt?

Cirka 15 procent af Danmarks landareal er skov.

Under fem procent af de danske skove fremstår som urørt skov. Der er altså ikke tegn på menneskelig indblanding. Det betyder for eksempel, at skovdriften er ophørt, der plantes ikke længere træer, der drænes ikke vand fra skovbunden og døde træer fjernes ikke. Kilder: Københavns Universitets rapport 'Skovstatistik 2018' og Skoven i Skolen.

- Mange danske skove har det formål, at vi skal have tømmer. Derfor vokser træerne for eksempel op i hinandens skygge, så de danner lange stammer, hvilket er bedst til tømmer. Vi har også sørget for, at der ikke er store pattedyr inde i skoven, der kan komme til at spise eller skade nye træer.

Døde træer skal ikke fjernes

- I langt de fleste skove i Danmark har vi plantet meget ens skov med de samme træsorter. Derudover har vi fjernet træer, der ikke er penge værd. Det er for eksempel træer, der er knækket midt over, er hule, skæve eller har huller, siger Rune Kjærgaard Lange.

Mange pattedyr, fugle og insekter elsker de skadede træer, fordi de kan bruges til at bygge huler eller til at finde føde.

Af samme grund bør træer, der vælter i en storm, eller som er døde, ikke fjernes.

Derfor er døde træer vigtige

Døde træer udgør en central del af fundamentet for skovens økosystem, fordi de er afgørende for insekt- og fugleliv.

De gamle, hule træer fungerer både som bolig og forrådskammer for mange dyr.

Særligt om vinteren er småfuglene afhængige af døde træer. De lever primært af de insekter, der er under barken.

Kilde: Danmarks Naturfredningsforening.

'Mennesket har ikke brug for biodiversitet'

Men præcist hvor meget dansk natur, der bør være urørt, er svært at sige.

- Det handler om, hvor alsidigt og smukt et land, vi vil have, siger Rasmus Ejrnæs.

- Det er gået fint indtil nu, hvor naturens insekter, dyr og planter får dårligere levevilkår og nogle arter endda forsvinder. Det påvirker ikke menneskets liv. Vi lever jo stadig længere og længere, siger han og fortsætter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Der var et yndigt land: Træer på snorlige rækker dur ikke, hvis vi vil have flere dyr i skoven

# data[].attributes.attachment_link.description
Tænk på den skov, du sidst har travet rundt i. Var den velholdt med træer, der står på rad og række og pæne stier, du kan følge? Der er stor sandsynlighed for, at den beskrivelse passer på en skov nær dig. De fleste skove i Danmark ser nemlig sådan ud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naturtilstanden i skovene fortsætter tilbagegangen. Tilstanden er så ringe, at Danmark ligger i den absolutte bund, når vi sammenligner os med vores europæiske naboer. DN kræver politisk handling.

NATUR - Den store årlige statusrapport med fakta om Danmarks skove er netop blevet overleveret til miljø- og fødevareministeriet, og ser man nærmere på det vigtigste nøgletal for skovenes naturtilstand, står det endnu en gang klart, at naturen i de danske skove fortsætter en dramatisk forarmelse.

Naturtilstanden opgøres med en central nøgleindikator, nemlig mængden af dødt ved (træ) i skovene, som udgør en vigtig del af fundamentet for økosystemet i skovene. Og her viser rapporten, at omfanget af dødt ved er faldet dramatisk de sidste fem år efter en periode i svag fremgang, til det nu laveste niveau i mindst 15 år.

De nye tal er virkelig dårlig nyt ifølge en af de førende danske forskere i skov og biodiversitet, Jacob Heilmann-Clausen fra Københavns Universitet.

"Der er tale om et dramatisk fald", siger han.

Mængden af dødt ved er en nøgleindikator
"Mængden af dødt ved er en nøgleindikator på, hvordan naturtilstanden i skovene har det. Rigtig mange af vores arter i skovene er afhængige af døde træer i skovbunden. Når mængden af dødt ved falder, betyder det, at der bliver mindre mad og færre levesteder til de truede arter, som lever i døde træer."

Mellem en tredje- og fjerdedel af arterne i skoven er direkte knyttet an til dødt ved.

For nylig konstaterede forskere under den 6-årige indrapportering til EU, at de vigtigste 10 skovnaturtyper havde 100% "stærkt ugunstig bevaringsstatus".

Ifølge en europæisk undersøgelse fra i år ligger Danmark i forvejen i den laveste ende blandt de 19 EU-lande, hvor man har sammenlignelige tal på mængden af dødt ved i skovene. Med de nye tal ligger Danmark på et niveau, der er fem gange lavere end EU-gennemsnittet.

Naturen mangler plads
Den nye rapport slår dermed en tyk streg under problemet med den manglende biodiversitet i de danske skove.

Hovedproblemet for naturens tilbagegang er, at naturen mangler plads, fastslår Carsten Rahbek, professor i biodiversitet ved Københavns Universitet.

"Danmark ligger sidst i klassen i Europa, når det kommer til biodiversiteten i vores skove, fordi vi både vil have produktion og natur samtidig. Men det er modstridende. Hvis naturens krise skal vendes, er det helt afgørende, at vi disponerer langt mere plads til biodiversitet", siger Carsten Rahbek.

Verdensmester i effektiv skovdyrkning
Han og andre biodiversitetsforskere har gang på gang fastslået, at hovedproblemet for naturens tilbagegang, er, at naturen mangler plads.

Carsten Rabek bakkes ifølge en pressemeddelse fra Danmarks Naturfredningsforening op af Jacob Heilmann-Clausen:

"Danmark er verdensmester i effektiv skovdyrkning. Men bagsiden er jo, at der bliver mindre plads til biodiversiteten. Den stigende efterspørgsel efter biomasse bidrager sandsynligvis også til, at naturtilstanden er faldende. Fordi det træ, som tidligere blev liggende i skovbunden til glæde for økosystemerne og arterne, nu groft sagt hentes ud af skoven for at blive brændt af i vores energiforsyning."

Ifølge forskerne er de vigtigste tiltag for at bremse tilbagegangen i skovene, at der disponeres mere plads til biodiversitet og urørt skov. Og så skal den generelle naturtilstand hæves ved at løfte naturtilstanden i skovene generelt.

Dødt ved skal blive liggende i skovbunden
Blandt andet skal vi lade mere dødt ved blive liggende i skovbunden, og ved at lade flere store træer stå og blive rigtigt gamle og dø naturligt. Naturen har ikke brug for at vi rydder op og dermed fjerner levesteder og livsbetingelser for svampe og mikroorganismer.

Hos Danmarks Naturfredningsforening ser man med stor alvor på den nye rapport. Rapporten viser, ifølge præsident, Maria Reumert Gjerding, at Folketinget allerede nu skal i gang med at forbedre naturtilstanden i de danske skove. Hun opfordrer regeringen og støttepartierne til at bruge finansloven til først og fremmest at sikre mere urørt skov.

- De fleste af vores truede arter hører til i skovene. Rapport på rapport viser, at tilstanden i vores skove går fra slem til værre. Der er mere end nogensinde før brug for en akut genopretningsplan, som sikrer mere urørt skov og får tømmerhugsten ud af vores skove.

Både regeringen og de tre støttepartier lovede op til valget, at der nu skulle udlægges samlet 75.000 hektar urørt skov til at stoppe tilbagegangen i skovene.

Naturen er i dyb krise
Regeringen tog sidste mandag første spadestik til de kommende forhandlinger om en natur- og biodiversitetspakke ved et stort anlagt topmøde på Marienborg.

Men Maria Gjerding fra DN efterlyser, at de allerede nu - i de igangværende finanslovsforhandlinger - går i gang med at lægge skov urørt og ikke blot udsætter det til de kommende politiske forhandlinger, som først forventes at starte til næste efterår.

"Det er åbenlyst for enhver, at den danske skovnatur og de truede arter, som lever der, er i dyb krise. Både politikere og forskere ved, at urørt skov er et af de vigtigste virkemidler til at vende tilbagegangen. Der er ingen grund til at skyde den indsats til de kommende forhandlinger. Vi er alle sammen enige om, hvad der skal til. Nu mangler der bare den politiske vilje", understreger Maria Gjerding.

Ifølge hende skal al kommerciel tømmerhugst i de allerede udpegede urørte skove indstilles 100 pct. i løbet af 2020, og så skal regeringen, SF, Enhedslisten og Radikale levere på deres løfte om godt 57.000 hektar urørt skov både i de private og offentlige skove, så vi kan nå op på 75.000 hektar, som forskerne vurderer er det minimum af vild skovnatur, der skal til, hvis tilbagegangen i skovene skal stoppes.

Arealerne skal udpeges af forskerne og udlægges så hurtigst som muligt.

FAKTA: Den danske skovnatur er i tilbagegang

Rapporten 'Skove og plantager 2018' er udarbejdet af Københavns Universitet, som på vegne af Miljø- og Fødevareministeriet står for den årlige status og alle nøgletal for de danske skove

Rapporten konkluderer, at omfanget af dødt ved stadig er faldende i de danske skove. Fra et lavt niveau på kun 5,4 m3/ha i 2014 til fortsat fald lige siden og i dag helt nede på 3,4 m3/ha - det laveste tal i mindst 15 år.

Der skal formentlig et niveau på ca. 30-50 kubikmeter dødt ved pr. hektar til i en skov, før biodiversiteten understøttes i nogen grad - altså omtrent 9-15 gange det omfang, der i dag er i de danske skove. I urørt skov er mængden af dødt ved omkring 130 m3/ha.

Dødt ved er afgørende for skovens biodiversitet, og skovene er særligt vigtige levesteder for danske arter:Ca. 62% af alle truede danske arter lever i skovene, og ca. 44% af alle danske truede arter lever kun i skovene.

Seneste indrapportering til EU viste, at de vigtigste 10 skovnaturtyper havde 100% "stærkt ugunstig bevaringsstatus", og at seks ud af 10 skovtyper var i tilbagegang.

Ifølge en tidligere undersøgelse fra i år udgivet af det europæiske forskningspanel på skov, ICP Forest, ligger Danmark lavest blandt de 19 EU-lande, som blev undersøgt. EU-gennemsnittet for mængden af dødt ved i skovene er 15,8 m3/ha. Knap fem gange så højt som i Danmark, hvis vi sammenligner med de nye tal fra Københavns Universitet.
Kilde: Danmarks Naturfredningsforening

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturtilstanden i danske skove er helt i bund

# data[].attributes.attachment_link.description
NATUR - Den store årlige statusrapport med fakta om Danmarks skove er netop blevet overleveret til miljø- og fødevareministeriet, og ser man nærmere på det vigtigste nøgletal for skovenes naturtilstand, står det endnu en gang klart, at naturen i de danske skove fortsætter en dramatisk forarmelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Offentliggjort på Altinget.dk
Med udgangspunkt i den aktuelle interesse for biodiversiteten i de danske skove, herunder den nyligt afholdte høring på Christiansborg og den kommende nationale skovhandlingsplan, har vi samlet hyppigt stillede spørgsmål og korte svar som fagligt grundlag for den offentlige debat om emnet. Svarene afspejler en meget bred forskningsfaglig enighed om emnet.
Af Hans Henrik Bruun, Biologisk Institut, KU
Rasmus Ejrnæs, DCE, AU
Morten D.D. Hansen, Naturhistorisk Museum, Århus
Jacob Heilmann-Clausen, Statens Naturhistoriske Museum, KU
Carsten Rahbek, CMEC, KU
Jens-Christian Svenning, Institut for Bioscience, AU

Spørgsmål 1: Hvad betyder de danske skove for den samlede biodiversitet i Danmark?
I Danmark er den dominerende naturlige vegetation en varieret skov, hvor lysninger veksler med mere tætte områder. To tredjedele af de danske arter af planter, dyr og svampe, både de almindelige og truede arter, er knyttet til levesteder i skove.

Spørgsmål 2: Hvad er biodiversitetens tilstand og udvikling i de danske skove?
Bevaringsstatus for de 10 oprindelige danske skovtyper (naturlignende løvskov), som er beskyttet af Habitatdirektivet, er i 2013 vurderet stærkt ugunstig. En vurdering af danske skoves biodiversitetsudvikling i 2010 viste, målt på levesteder, processer og arter, at der fortsat sker et væsentligt tab af biodiversitet fra de danske skove.

Spørgsmål 3: Hvordan er naturen beskyttet i de danske skove?
Fredsskov er beskyttet mod landbrug og byggeri, men skovloven er grundlæggende en produktionslov, der i meget begrænset omfang beskytter natur. Skovnatur er derfor væsentligt ringere beskyttet end §3-natur i det åbne land. Kun ca 7.500 ha skov er udlagt som urørt skov og dermed beskyttet mod forstlige indgreb. Det er samlet set mindre end 2 procent af det danske skovareal.

Spørgsmål 4: Hvilken biodiversitet er særligt truet i de danske skove?
De mest truede arter er knyttet til meget gammel skov med vådområder, skovlysninger, veterantræer og dødt ved. Eksempler er vedboende torbister, smældere og pigsvampe, træboende lungelaver, rødlig perlemorssommerfugl og sort stork.

Spørgsmål 5: Hvad er effekten af forstlig drift på skovenes biodiversitet?
Forstlig drift omfatter dræning, tilplantning, tynding, hugst og udelukkelse af græssende dyr. Disse indgreb skaber et ensartet skygget, tørt miljø med få træarter, få buske og lianer, få urter og stor mangel på gamle træer og dødt ved.

Spørgsmål 6: Hvilke virkemidler vil i særlig grad kunne medvirke til at beskytte biodiversiteten i skovene?
Urørt skov er det mest effektive virkemiddel, når det gælder beskyttelsen af biodiversiteten i skovene. Man kan opnå en vis positiv effekt ved at indføre regler om at lade dødt ved ligge i skoven, evighedstræer, naturlig foryngelse og bevarelse af nøglebiotoper som del i en naturnær skovdrift, men effekten på biodiversiteten er langt mindre end urørt skov. Kun i urørt skov kommer alle de naturlige processer, der fremmer biodiversiteten, i spil.

Spørgsmål 7: Hvad er urørt skov?
Urørt skov er skovområder udpeget til biodiversitetsformål uden omkostningstung naturpleje. Urørt skov betyder, at der ikke drives skovdrift. Urørt skov udelukker hverken mennesker, græssende dyr eller naturgenopretning.

Spørgsmål 8: Hvordan påvirker urørt skov biodiversiteten?
Urørt skov giver variation i fugtighed, lys, buske, træer og skovstruktur. Urørt skov giver plads til blomstrende urter og buske til bestøverfaunaen, gamle træer med hulheder til mosser, laver, hulrugende fugle og flagermus samt dødt ved til biller og svampe. Når forstligt drevet skov lægges urørt, er det vigtigt at gennemføre indledende genopretning af naturlig hydrologi, strukturindgreb i monotone bevoksninger og genindførelse af græssende dyr.

Spørgsmål 9: Vil udlægning af urørt skov bevirke et fald i biodiversitet og først senere give en positiv effekt?
Nej - skræmmebillederne om en tilgroet mørk skov med faldende biodiversitet er ikke korrekt. Ophørt skovdrift og tilkoblet naturgenopretning vil samlet set føre til en positiv forandring for biodiversiteten fra dag et. De positive effekter vil ydermere forstærkes over tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere: Her er fakta om biodiversitet i skovene

# data[].attributes.attachment_link.description
Offentliggjort på Altinget.dk Med udgangspunkt i den aktuelle interesse for biodiversiteten i de danske skove, herunder den nyligt afholdte høring på Christiansborg og den kommende nationale skovhandlingsplan, har vi samlet hyppigt stillede spørgsmål og korte svar som fagligt grundlag for den offentlige debat om emnet. Svarene afspejler en meget bred forskningsfaglig enighed om emnet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

Biodiversitet er det mylder af liv i form af dyr, planter, svampe, bakterier og alt levende, der tilsammen udgør biologisk mangfoldighed og er afgørende for arternes overlevelse. I dag er biodiversiteten mange steder truet, fordi arter uddør, når store arealer udnyttes intensivt til landbrug, skovbrug, bebyggelse, infrastruktur og produktion. Ifølge Verdensnaturfonden WWF er biodiversiteten i kraftig tilbagegang globalt, og bestandene af en række fisk, fugle, pattedyr, padder og krybdyr er samlet set faldet med 68 procent siden 1970. Forskere vurderer, at tabet af biodiversitet er så stort, at der er tale om en økologisk krise, der kan sammenlignes med klimakrisen.

Men der er håb for en mere mangfoldig natur. Hvis man handler i tide, kan man nemlig hjælpe naturen til at genskabe sig selv, viser erfaringer fra tidligere indsatser. 15 nye danske naturnationalparker skal være med til at sikre levesteder for en række truede arter og er en del af indsatsen for at stoppe biodiversitetskrisen.

I december 2022 ved FN's biodiversitetskonference, COP15, i Montreal blev en historisk aftale om biodiversitet vedtaget. FN-landene forpligtede sig på topmødet til at få vendt årtiers tilbagegang med udryddelser af arter og ødelæggelser af leveområder og økosystemer. Aftalen indebærer bl.a., at der fra 2030 skal anvendes 30 mia. dollars årligt på beskyttelsen i udviklingslandene, hvor man finder den største biodiversitet på Jorden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Biodiversiteten er så presset, at der er tale om en krise, der kan sammenlignes med klimakrisen, siger forskere. I I december 2022 ved FN's biodiversitetskonference, COP15, blev en historisk aftale om biodiversitet vedtaget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De danske skove bliver lige nu drevet meget intensivt, mens meget lidt skov henligger urørt. Samtidigt har mange arter herhjemme ugunstige levevilkår og risikerer at forsvinde, ikke mindst fordi manglen på levesteder og dødt ved presser mange arter, der er truede.
Af Jonas Schmidt Hansen

Vi har de sidste 20 år mangedoblet udtaget af træ til energiproduktion fra de danske skove. Det sker på trods af, at vi mangler dødt ved i de danske skove. Selvom tallene fra Dansk Skovstatistik fra 2018 for nylig blev korrigeret, og det viste sig, at vi nu har et gennemsnit på 6,1 kubikmeter dødt ved pr. hektar, og ikke 3,4 så er dette alt for lidt til at tilgodese biodiversiteten og tilsyneladende ikke nok til at en række svampe, insekter, planter og dyr kan leve her. Omvendt viser en række undersøgelser, at i hvert fald biodiversiteten af vedboende arter stiger, jo mere dødt ved, der er i en skov til op mod 100 m3 dødt ved pr. hektar. Ovendt falder biodiversiteten for vedboende arter, når det døde ved kommer under 50-70 m3 per hektar. Tal fra International Union for Conservation of Nature, (IUCN) viste i januar, at antallet af arter, der er truet i Danmark, er stigende, og det er især arter, der lever i skovene, der er under pres. Da mange arter er afhængige af dødt ved, er mere dødt ved i de danske skove nødvendigt for de truede arters overlevelse. Det er vel at mærke også arter, som er beskyttede, og som vi i Danmark er forpligtede til at passe på.

På trods af dette fortsætter biomasse-eventyret, og kilometervis af bunker med hele og store stammer ligger nu i skovene rundt om i landet klar til at blive fliset og brændt af. Når så mange træer fjernes fra skoven, er der ikke nok døde træer, der får lov til at blive stående eller liggende som hjem for en række arter. Det er en række svampe-, insekt- og dyrearter, som eksempelvis flagspætten, vilde bier og flagermus. De døde træer derfor en vigtig komponent i økosystemerne og fødekæden, og uden dem, forsvinder mange arter.
Vi vil have urørt skov OG mere produktionsskov
"Det er altså ikke kun klimaet, det går ud over, når vi brænder biomasse af i de mængder, som vi gør i Danmark. Det er også biodiversiteten i de intensivt drevne skove. Det er på ingen måde acceptabelt," udtaler Gry Bossen, politisk koordinator i Verdens Skove.

Urørt skov er den skovtype i Danmark, der fremover vil indeholde mest dødt ved og derfor skaber de bedste levesteder for mange af de truede arter. Men stort set alle de danske skove er produktionsskove. På trods af at regeringen i 2016 lagde dobbelt så meget skov urørt så tog dette os kun fra 1,6 til 3,6 procent urørt skov i Danmark, og det er stadig ikke indfaset. "Det er en forsvindende lille del af de danske skove, der er urørte", forklarer Gry Bossen og fortsætter, "dem kunne vi godt ønske os nogle flere af."

Samtidig anerkender Gry Bossen, at vi har brug for mere produktionsskov, for at få mere gavntræ til byggeri og møbelproduktion. Men hun ser også gerne, at der efterlades langt mere dødt ved og at intensiteten i skovdriften mindskes i produktionsskovene, så der tilgodeses et minimum af biodiversitet i disse skove. "Over halvdelen af det træ, vi tager ud af de danske skove i dag, bruges i energiproduktionen. Det er rigtig meget," siger hun.

Udover den biomasse, vi producerer i de danske skove, så importerer vi dobbelt så meget af den biomasse, vi bruger i den danske energisektor. Det vil sige, at vi også lægger pres på skove i mange andre lande. Særligt de baltiske lande mærker lige nu et enormt pres på deres skove. Her risikerer den intensive jagt på biomasse også at gå hårdt ud over biodiversiteten, hvilket har fået NGO'er fra blandt andet Estland til at advare mod den store eksport af biomasse. Danmark er Estlands største aftager af træpiller, og flere afslørende journalistiske reportager har for nyligt vist, at der ikke er styr på, hvor det importerede træ kommer fra, og at Danmark endda importerer træ fra Amazonas til at brænde i vores kraftværker.

"Der er derfor brug for, at vi i Danmark nedsætter vores forbrug af biomasse drastisk for at lette presset på de skove, både i og udenfor Danmark, der forsyner os med træbiomasse, samtidig med at vi indfører nogle strengere krav til, hvilken form for biomasse det er acceptabelt at brænde af." siger Gry Bossen.

Verdens Skove arbejder på, at bremse afbrændingen af biomasse i landet. Støt vores kampagne og skriv under her.

# data[].attributes.attachment_link.description
De danske skove bliver lige nu drevet meget intensivt, mens meget lidt skov henligger urørt. Samtidigt har mange arter herhjemme ugunstige levevilkår og risikerer at forsvinde, ikke mindst fordi manglen på levesteder og dødt ved presser mange arter, der er truede.

# data[].attributes.headline
8 Debat: Skovene er nøglen til klima og biodiversitet

# data[].attributes.subject
8 Debat: Skovene er nøglen til klima og biodiversitet

# data[].attributes.body
- Artikel fra fagbladet Ingeniøren

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Skovene er nøglen til klima og biodiversitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Morten Pedersen, afdelingschef, Danmarks Naturfredningsforening Illustration: Danmarks Naturfredningsforening Vi har to store udfordringer. En klimakrise og en biodiversitetskrise. Begge skal lø...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Christina og Dennis Hou Holck ejer en af de store private skove på Fyn. I alt 347 hektar blandet skov, der hører under Holckenhavn Gods ved Nyborg.

Skovens drift har hidtil været traditionel med produktion af træ som omdrejningspunkt.

Men nu har godsejerparret besluttet at omlægge en del af skovens areal til en driftsform, der i højere grad fremmer biodiversiteten - altså mangfoldigheden af planter og dyr.

- Det er en stor beslutning, for det er en klausul, der bliver lagt på ejendommen for altid, og dermed også påvirker kommende generationer, siger Christina Hou Holck.

Eksperter har i flere år advaret om, at den danske natur er truet, når det gælder den biologiske mangfoldighed.

Problemet opstår, når arealer udnyttes intensivt til landbrug eller skovbrug, eller når naturområder indskrænkes som følge af anlæg af motorveje, udvidelser af byer og andet.

Læs også Fra beton til natur: Vandløb er blevet befriet i odenseansk vådområde

Biodiversiteten er i tilbagegang, men hvis man griber ind i tide, kan man hjælpe naturen til at genskabe sig selv.

Og det er netop det, man håber nu kommer til at ske i de store skove ved Holckenhavn Gods.

- Det er uomtvisteligt, at det her vil komme til at få en positiv indvirkning, siger Dennis Hou Holck.

Plads til urørt skov

Holckenhavn Gods har udlagt 143,7 hektar skov til biodiversitetsformål. Det betyder, at driften i de pågældende skovområder er omlagt, så hensynet til et mangfoldigt plante- og dyreliv prioriteres som det vigtigste.

Det mest radikale tiltag er et skovområde på 7,69 hektar, der nu får status som såkaldt urørt skov. Det betyder, at skoven får lov til at passe sig selv.

Vi sætter en helt ny mekanisme i gang ved at lade træerne være

Leif Lauridsen, Skovfoged, Hededanmark

Ifølge skovfoged Leif Lauridsen fra Hededanmark giver det nyt liv til skoven, når træerne får lov til at få en naturlig død.

- Der vil indfinde sig nogle arter, som ellers ikke ville komme. Det er primært de arter, som flytter sig langsomt over tid. For eksempel særlige svampe. Der vil også komme borebiller i træerne, det betyder så at småfugle som spætter og andre fugle kan få mad. Vi sætter en helt ny mekanisme i gang ved at lade træerne være, siger Leif Lauridsen.

I 2016 vedtog et bredt flertal i Folketinget en såkaldt naturpakke, der blandt andet skal forsøge at dæmme op for tabet af arter i den danske natur.

Målet er at udlægge skov til biodiversitetsformål, så der samlet sikres mindst 25.000 hektar biodiversitetsskov. Heraf 19.100 hektar urørt skov og 5.900 hektar anden skov, der fremmer mangfoldigheden af arter.

Læs også Historisk skydebane omdannes til unik natur: - Man kan se stranden igen

Holckenhavn Gods har taget udfordringen op. Større områder med urørt skov er allerede begyndt at gro til og forfalde. Dermed gives der plads til naturens egen orden.

- Her mener vi, at vi kan gøre det, samtidig med at opretholde en normal drift af skoven, siger Dennis Hou Holck.

Livstræer må ikke fældes

385 træer blevet særligt udvalgt og registreret som evighedstræer - eller livstræer, som Christina og Dennis Hou Holck betegner dem. Træerne er mærket med skilte og særlige ridser i barken, så de altid kan identificeres.

Livstræerne må ikke fældes, og hvis de på et tidspunkt vælter af sig selv, skal de blive liggende. Når træerne får lov til at blive gamle - og til sidst dø og vælte omkuld i skovbunden - vil de kunne sikre bedre livsbetingelser for en række sjældne og truede arter.

- Det går godt i tråd med den kerneværdi, som vi mener skal være her på Holckenhavn. Vi driver i forvejen et økologisk landbrug, og nu fører vi det videre ind i skovdelen, siger Christina Hou Holck.

Opgaven med at opretholde livstræernes særlige status er permanent. Den vil altså fortsætte til kommende generationer på Holckenhavn Gods.

Læs også Blomster-Bjarne kæmper med ildelugtende image: Nu vil alle have hans solsikker

- Projektet med livstræer er faktisk den del, som vi har brugt mest tid på at overveje. Det bliver vanskeligt i de kommende generationer at holde øje med, om der for eksempel er en entreprenør, der kommer til at fælde de enkeltstående træer. Urørt skov er sådan set lettere, for det er et større sammenhængende område, hvor man bare ikke må gøre noget som helst, siger Dennis Hou Holck.

Holckenhavn Gods opretholder fortsat produktion i en del af skovens areal. Det sker for trods alt at opretholde en samlet økonomi, der kan hænge sammen.

- Jeg synes måske nok, at urørt skov er det smukkeste skovbillede, der kan findes. Men en kombination, hvor flere typer skov er repræsenteret er vigtig, simpelthen for variationens skyld, siger Christina Hou Holck.

Holckenhavn Gods drives som en kombination af landbrug, skovdrift og hotelvirksomhed på Holckenhavn Slot.

Læs også Gamle egetræer får øksen på Svanninge Bakker

# data[].attributes.attachment_link.title
Døde træer giver liv: Stor privat skov omlægges til gavn for biodiversitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Christina og Dennis Hou Holck ejer en af de store private skove på Fyn. I alt 347 hektar blandet skov, der hører under Holckenhavn Gods ved Nyborg. Skovens drift har hidtil været traditionel med produktion af træ som omdrejningspunkt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
14.11.2019 05:15:00 CET | Danmarks Naturfredningsforening
Ny rapport fra Københavns Universitet viser, at naturtilstanden i skovene fortsætter tilbagegangen. Tilstanden er så ringe, at Danmark ligger i den absolutte bund, når vi sammenligner os med vores europæiske naboer. DN kræver akut politisk handling.
Den store årlige statusrapport med fakta om Danmarks skove er netop blevet overleveret til miljø- og fødevareministeriet, og ser man nærmere på det vigtigste nøgletal for skovenes naturtilstand, står det endnu en gang klart, at naturen i de danske skove fortsætter en dramatisk forarmelse.

Naturtilstanden opgøres med en central nøgleindikator, nemlig mængden af dødt ved (træ) i skovene, som udgør en vigtig del af fundamentet for økosystemet i skovene.

Og her viser rapporten, at omfanget af dødt ved er faldet dramatisk de sidste fem år efter en periode i svag fremgang, til det nu laveste niveau i mindst 15 år.

De nye tal er virkelig dårlig nyt ifølge en af de førende danske forskere i skov og biodiversitet, Jacob Heilmann-Clausen fra Københavns Universitet.

- Der er tale om et dramatisk fald. Mængden af dødt ved er en nøgleindikator på, hvordan naturtilstanden i skovene har det. Rigtig mange af vores arter i skovene er afhængige af døde træer i skovbunden. Når mængden af dødt ved falder, betyder det, at der bliver mindre mad og færre levesteder til de truede arter, som lever i døde træer.

Mellem en tredje- og fjerdedel af arterne i skoven er direkte knyttet an til dødt ved.
Danmark er europæisk bundskraber
For nylig konstaterede forskere under den 6-årige indrapportering til EU, at de vigtigste 10 skovnaturtyper havde 100% "stærkt ugunstig bevaringsstatus".

Ifølge en europæisk undersøgelse fra i år ligger Danmark i forvejen i den laveste ende blandt de 19 EU-lande, hvor man har sammenlignelige tal på mængden af dødt ved i skovene. Med de nye tal ligger Danmark på et niveau, der er fem gange lavere end EU-gennemsnittet.

Den nye rapport slår dermed en tyk streg under problemet med den manglende biodiversitet i de danske skove.

Professor i biodiversitet fra Københavns Universitet, Carsten Rahbek, sagde forleden til biodiversitetstopmødet på Marienborg, at hovedproblemet for naturens tilbagegang er, at naturen mangler plads:

- Danmark ligger sidst i klassen i Europa, når det kommer til biodiversiteten i vores skove, fordi vi både vil have produktion og natur samtidig. Men det er modstridende. Hvis naturens krise skal vendes, er det helt afgørende, at vi disponerer langt mere plads til biodiversitet.

Professoren bakkes op af Jacob Heilmann-Clausen:

- Danmark er verdensmester i effektiv skovdyrkning. Men bagsiden er jo, at der bliver mindre plads til biodiversiteten. Den stigende efterspørgsel efter biomasse bidrager sandsynligvis også til, at naturtilstanden er faldende. Fordi det træ, som tidligere blev liggende i skovbunden til glæde for økosystemerne og arterne, nu groft sagt hentes ud af skoven for at blive brændt af i vores energiforsyning.

Ifølge forskerne er de vigtigste tiltag for at bremse tilbagegangen i skovene, at der disponeres mere plads til biodiversitet og urørt skov. Og så skal den generelle naturtilstand hæves ved at løfte naturtilstanden i skovene generelt.

Det skal bl.a. ske ved at lade mere dødt ved blive liggende i skovbunden, og ved at lade flere store træer stå og blive rigtigt gamle og dø naturligt.

Danmarks Naturfredningsforening efterlyser politisk handling

Hos Danmarks Naturfredningsforening ser man med stor alvor på den nye rapport. Rapporten viser, ifølge præsident, Maria Reumert Gjerding, at Folketinget allerede nu skal i gang med at forbedre naturtilstanden i de danske skove. Hun opfordrer regeringen og støttepartierne til at bruge finansloven til først og fremmest at sikre mere urørt skov.

- De fleste af vores truede arter hører til i skovene. Rapport på rapport viser, at tilstanden i vores skove går fra slem til værre. Der er mere end nogensinde før brug for en akut genopretningsplan, som sikrer mere urørt skov og får tømmerhugsten ud af vores skove.

Både regeringen og de tre støttepartier lovede op til valget, at der nu skulle udlægges samlet 75.000 hektar urørt skov til at stoppe tilbagegangen i skovene.

Regeringen tog sidste mandag første spadestik til de kommende forhandlinger om en natur- og biodiversitetspakke ved et stort anlagt topmøde på Marienborg. Men præsidenten efterlyser, at de allerede nu - i de igangværende finanslovsforhandlinger - går i gang med at lægge skov urørt og ikke venter til de kommende politiske forhandlinger, som først forventes at starte til næste efterår.

- Det er åbenlyst for enhver, at den danske skovnatur og de truede arter, som lever der, er i dyb krise. Både politikere og forskere ved, at urørt skov er et af de vigtigste virkemidler til at vende tilbagegangen. Der er ingen grund til at skyde den indsats til de kommende forhandlinger. Vi er alle sammen enige om, hvad der skal til. Nu mangler der bare den politiske vilje, lyder det fra præsidenten.

Ifølge præsidenten skal al kommerciel tømmerhugst i de allerede udpegede urørte skove indstilles 100 pct. i løbet af 2020, og så skal regeringen, SF, Enhedslisten og Radikale levere på deres løfte om godt 57.000 hektar urørt skov både i de private og offentlige skove, så vi kan nå op på 75.000 hektar, som forskerne vurderer er det minimum af vild skovnatur, der skal til, hvis tilbagegangen i skovene skal stoppes.

Arealerne skal udpeges af forskerne og udlægges så hurtigst som muligt.

------------------------------------------------------------------

Fakta: Den danske skovnatur er i tilbagegang

Rapporten 'Skove og plantager 2018' er udarbejdet af Københavns Universitet, som på vegne af Miljø- og Fødevareministeriet står for den årlige status og alle nøgletal for de danske skove

Rapporten konkluderer, at omfanget af dødt ved stadig er faldende i de danske skove. Fra et lavt niveau på kun 5,4 m3/ha i 2014 til fortsat fald lige siden og i dag helt nede på 3,4 m3/ha - det laveste tal i mindst 15 år.

Der skal formentlig et niveau på ca. 30-50 kubikmeter dødt ved pr. hektar til i en skov, før biodiversiteten understøttes i nogen grad - altså omtrent 9-15 gange det omfang, der i dag er i de danske skove. I urørt skov er mængden af dødt ved omkring 130 m3/ha.

Dødt ved er afgørende for skovens biodiversitet, og skovene er særligt vigtige levesteder for danske arter:

Ca. 62% af alle truede danske arter lever i skovene, og ca. 44% af alle danske truede arter lever kun i skovene.

Seneste indrapportering til EU viste, at de vigtigste 10 skovnaturtyper havde 100% "stærkt ugunstig bevaringsstatus", og at seks ud af 10 skovtyper var i tilbagegang.

Ifølge en tidligere undersøgelse fra i år udgivet af det europæiske forskningspanel på skov, ICP Forest, ligger Danmark lavest blandt de 19 EU-lande, som blev undersøgt. EU-gennemsnittet for mængden af dødt ved i skovene er 15,8 m3/ha. Knap fem gange så højt som i Danmark, hvis vi sammenligner med de nye tal fra Københavns Universitet.

Nøgleord

Kontakter

Information om Danmarks Naturfredningsforening

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturtilstanden i de danske skove fortsætter dramatisk tilbagegang | Danmarks Naturfredningsforening

# data[].attributes.attachment_link.description
14.11.2019 05:15:00 CET | Danmarks Naturfredningsforening Ny rapport fra Københavns Universitet viser, at naturtilstanden i skovene fortsætter tilbagegangen. Tilstanden er så ringe, at Danmark ligger i den absolutte bund, når vi sammenligner os med vores europæiske naboer. DN kræver akut politisk handling.

# data[].attributes.body
https://www.dn.dk/nyheder/drastisk-tilbagegang-for-naturen-i-skovene/