# data[].attributes.body
Česi, Mađari, Slovaci, Nijemci, Talijani, Slovenci

popis proveden prema kriteriju “saobraćajnog jezika”

Dalmacija i Istra “mijenjaju gospodare, a gube pučanstvo”

# data[].attributes.body
posljedica loših životnih uvjeta seljaka(oni čine 80% iseljenika)

od 1880. Hrvati se pridružuju velikim europskim migracijskim valovima

# data[].attributes.body
ukupno 440 tisuća

oko 20% se vraćalo doma

iz Banske Hrvatske do 1. svjetskog rata iseljava najviše- 300 tisuća, dok iz Dalmacije odlazi oko 100 tisuća i iz Istre 40 tisuća

# data[].attributes.body
U Istri(od 1867. do 1880.) broj Talijana raste za 41 tisuću, Slovenaca za 14 tisuća, a Hrvata opada za 10 tisuća

u Hrvatsku i Slavoniju (između 1900. i 1910.) useljava 43 tisuće stranaca

# data[].attributes.body
pojava parobroda potisnula prijevoz jedrenjacima

mornari i brodograditelji ostaju bez posla

# data[].attributes.body
francuska zabrana uvoza novih vina

1891. dalmatinsko vino više ne ulazi u sustav zaštite carine

dodatan uzrok za emigracije

# data[].attributes.body
1857.

865 009 stanovnika

od toga 33 145 stranaca

# data[].attributes.body
nova radna snaga donosi novu tehniku, alate običaje i navike

# data[].attributes.body
izrazito bitna riječka rafinerija šećera od 684 radnika zapošljavala 49 stranaca

# data[].attributes.body
tvornica stakla iz 1839. u Osretku

vlasnica zaposlila majstore iz Češke i Njemačke

# data[].attributes.body
Artić I., Muškardin D., Santica I., Tragovi 3( str. 163.-165.), Zagreb, Školska knjiga

https://www.zaboravljenadalmacija.hr/Blog/odlazak-dalmatinaca-u-imigraciju

https://www.muzej-rijeka.hr/zbirke/palaca-secerane/

https://www.samobor.hr/storage/upload/press/175_godina_samoborskog_staklarstva_web_155333.pdf

-stranicama pristupljeno 21. svibnja 2024.

# data[].attributes.body
između 1780. i 1880. migracijski saldo pozitivan

imigracije započinju početkom 19.st.

emigracije najistaknutije početkom 20.st.