# data[].attributes.body
Eleven kan koordinere og indgå i samarbejdet om en borgers/patients behov for tværprofessionel og tværsektoriel indsats, herunder selvstændigt indlede, afslutte og dokumentere en social- og sundhedsfaglig ydelse i relation til modtagelse, indlæggelse, udskrivning og hjemkomst.

# data[].attributes.headline
Borgers/patients behov for tværprofessionel og tværsektoriel indsats – indlæggelse og hjemkomst

# data[].attributes.subject
Borgers/patients behov for tværprofessionel og tværsektoriel indsats – indlæggelse og hjemkomst

# data[].attributes.body
Træn din evne til at reflektere og argumentere fagligt ved at tale med din vejleder om borgere og patienters behov for tværsektoriel og tværprofessionel indsats.

Tag udgangspunkt i en borger, som har været indlagt og nu er kommet hjem igen.

Beskriv forløbet for din vejleder.

årsag til indlæggelsen: somatisk og/eller psykiatrisk

hvilke tværprofessionelle personaler der deltog ved indlæggelsen og modtagelsen på hospitalet

hvilket samarbejde og informationsudvekslinger der har været mellem sektorerne under indlæggelsen

hvilke tværprofessionelle personaler der deltog ved hjemsendelsen og modtagelsen i eget hjem

hvilket tværprofessionelt samarbejde der er i forhold til rehabilitering af borgeren.

# data[].attributes.headline
15.1.6 .... meget redigeret / omskrevet ;)

# data[].attributes.subject
15.1.6 .... meget redigeret / omskrevet ;)

# data[].attributes.body
Tag udgangspunkt i en borger

, som bliver modtaget

Planlægning.

Planlægning af modtagelsen fx:

Hvem skal være til stede, og hvilke kompetencer/hvilken profession har disse personer?

Hvordan skabes den bedste relation fra starten?

Hvilken information skal borgeren have?

Deltag i modtagelsen af borgeren.

Hvilke informationer kan der mangle der i forhold til borgeren?

Hvilke prøver (fx blodprøver) og undersøgelser skal der foretages?

Hvad skal dokumenteres?

# data[].attributes.headline
Opgave Grundlæggende behov – somatik i psykiatrien

# data[].attributes.subject
Opgave Grundlæggende behov – somatik i psykiatrien

# data[].attributes.body
Borgere, der har en psykisk lidelse, kan også lide af somatiske sygdomme. Nogle gange kan de somatiske symptomer forværre de psykiske symptomer, fx kan smagsændringer ved jernmangel præge borgerens hallucinationer.

Tag udgangspunkt i en af de borgere, du dagligt hjælper på praktikstedet.

Indsaml data om borgerens psykiske og fysiske tilstand.

Identificer og analyser, hvilke psykiske og somatiske symptomer borgeren har.

Hvilke årsager kan der være til symptomerne?

Hvilken indflydelse kan de somatiske gener have på borgerens psykiske tilstand?

Hvilken indflydelse kan borgerens psykiske tilstand have på hans oplevelse af de somatiske gener?

Planlæg sygeplejehandlingerne.

Hvilke sygeplejehandlinger vil du anvende, og hvordan skal de udføres?

Hvordan vil du medinddrage borgeren i handlingerne?

Udfør handlingerne.

Evaluer forløbet.

Hvordan fungerede samarbejdet med borgeren?

Hvordan påvirkede handlingerne borgerens fysiske gener?

Hvordan påvirkede det borgerens psykiske oplevelse af problemerne?

Hvad skal ændres, og hvordan vil du dokumentere det?

Reflekter over, hvordan blodprøver, urinprøver og andre undersøgelser har givet en indikation af sygdom, fx jernmangel eller urinvejsinfektion (Se Håndbog i blodprøver).

# data[].attributes.body
Når du kigger i Nexus v H...., så prøv og se om det er toks eller tobs, der bliver brugt eller hvad gør vi på oplæringsstedet.

# data[].attributes.body
Alzheimer, moderat

Hyperparathyroidisme (ikke behandlingskrævende) Forhøjet kalk og samtidig forhøjet PTH; parathyreoideahormon

(DXA(dual x-ray absorptiometry) : ikke osteoporose)

Anæmi, gastroskopi m HP +  og duodenale (tolvfingertarmem – duodenum)  ulcerationer

Radikal OP for GIStumor (gastrolntestinal stromal tumor) i ventriklen (benignt (godartet) sarkom)

OP rectocele, kompliceret og reOP x 3  (nedsunket tarm – fremfald af skedens bagvæg – endetarmsbrok)

Ødemtendens

Artrose - Slidgigt i ryg, hænder, ankler

# data[].attributes.body
Usikker og besværet gang pga gigt

Skrøbelig hud: tendens til sår pga. ødematose ben

Ødemer (hævelse af underben)

Anæmi: (kan bl.a. medføre svaghed, træthed)

Smerter; foroverbøjet gang (slidgigt i ryggen)

Ørevoks: problemer med hørelse

Alzheimers: Ingen sygdomsindsigt, mister hurtigt overblik, rum og retningsforstyrret, kan virke vredladen og irriteret og uden filter.

Hyperparathyreoidisme kan bl.a. medføre træthedsfølelse, depression (og også psykose), Anæmi kan bl.a. medføre svaghed / træthed, det samme kan smerter, der desuden kan medføre vrede, irritabilitet og aggression samt symptomer på depression. Desuden kan de psykiske symptomer, fx fra borgerens demens, påvirke smerte oplevelsen og forstærke den. Symptomerne (mistet overblik, usikkerhed, ...) fra borgerens demens sygdom kan i sig selv være trættende og frustrerende at være i.

# data[].attributes.body
Ødemer

Hvilke sygeplejehandlinger vil du anvende, og hvordan skal de udføres? Der gives støttestrømpebukser på hver morgen ude på badeværelset efter nedre hygiejne- Inden strømpebukserne tages på bliver underben smurt med en fed creme (med strøg op ad underben).

Hvordan vil du medinddrage borgeren

Kontakt før opgaven, guide trinvis på niveau (fx vi går ud på badeværelset, drej til højre, osv. ), tilpasse arbejdstempoet.

# data[].attributes.body
Hvordan fungerede samarbejdet med borgeren?

Fungerer godt med trinvis guidning.

Hvordan påvirkede handlingerne borgerens fysiske gener?

Positivt. Udover kompression kan man kan se at huden på underben, især skinneben har brug for cremen.

Hvordan påvirkede det borgerens psykiske oplevelse af problemerne? Når det gøres i et roligt tempo får borgeren "en pause" fra psykiske belastninger og frustrationer.

Hvad skal ændres, og hvordan vil du dokumentere det?

Jeg vil gerne se på om der kan gøres noget for at borgeren får benene mere op i løbet af dagen og evt. får bevæget dem (vippet med fødderne) og så vil jeg observere om det også har en effekt på borgerens psykiske velbefindende. I så fald vil jeg dokumentere det i observationer under tilhørende tilstande.

# data[].attributes.body
Reflekter over, hvordan blodprøver, urinprøver og andre undersøgelser har givet en indikation af sygdom, fx jernmangel eller urinvejsinfektion (Se Håndbog i blodprøver).

I forbindelse med Hyperparathyroidisme (ikke behandlingskrævende) Forhøjet kalk og samtidig forhøjet PTH blev der foretaget DXA (dual x-ray absorptiometry): ikke osteoporose. Der gives ikke Kalk og D-vitamin tilskud (heller ikke forebyggende, af for mig pt uvisse årsager)

I forbindelse med anæmi er der taget blodprøver ; (hæmoglobin steget til 6,5d. 27 / 2 24, nye blodprøver d. 21. juni 24 ) og der gives Ferro Duretter

# data[].attributes.body
Symptomer:

>50 % ingen symptomer

Problemer med fordøjelsen

Hyppigere vandladninger

Øget tørst

Træthed

Smerter i musklerne

Nyresten

Knogleskørhed

Komplikationer kan være:

Knoglebrud

Nyresvigt

Forstyrrelser i kredsløbet

Højt blodtryk

Reduceret hjertefunktion hvis tilstanden ikke behandles

https://www.sundhed.dk/sundhedsfaglig/laegehaandbogen/endokrinologi/tilstande-og-sygdomme/paratyreoideasygdomme/hyperparathyreoidisme/

# data[].attributes.body
Typiske symptomer

Bleghed i huden

Nedsat kondition

Åndenød ved anstrengelser

Hjertebanken

Svaghed

Træthed

Øget behov for søvn

Hovedpine

Øresusen

# data[].attributes.body
Vægt (Svagt stigende fra dec 22 – aug 23 ( 60 til 63,8)

Temp. 4 okt. (36)

Blodtryk 141 / 71 p 107 (31 aug 23)

Oprettede skemaer i Nexus:

Vægt, Blodtryk og puls, udskillelser, urinstix ( 3 okt. 23 -Negativ), temperatur (4. okt. 23 – 36),

Mulighed for blodtryk, puls, respirationsfrekvens og saturation samt vægt, udskillelser, Blodsukker, urinstix, temperatur, Promille, kost, væske og energibehov, og smerteregistrering.

# data[].attributes.body
Donepezil (alzheimers) 10 mg (max anb døgndosis, obs på vægttab, kan give bl,a, diarre, svimmelhed, aggressivitet, inkontinens)

Truxal 15 mg (1. Generation højdosis)

Bivirkninger: bl.a. svimmelhed, vægtøgning

Paracetamol

Memantine 10 mg ”rathiopharm” (alzheimers), Bivirkninger: balanceforstyrrelser, svimmelhed, hypertension. Obstipation,

Ferro Duretter

Bivirkninger: bl.a diarre, kvalme, obstipation, pyrosis obs. Hævelse eller misfarvning af tunge eller mundhule

Apotekets Multivitamin

PN

Magnesia (forstoppelse)

Remo-wax (ørevoks)

Toredin (allergisk øjenbetændelse)

# data[].attributes.body
Donepezil

Truxal

# data[].attributes.body
Tag udgangspunkt i en borger, som ønsker mere struktur på sin uge.

Tal med borgeren om hans personlige mål. Anvend fx nedenstående områder til at skabe overblik over borgerens ønsker.

Hvilke interesser har borgeren?

Læse, se fjernsyn, høre musik i radioen

Hvad vil borgeren helst nå i løbet af ugen?

Læse aviser

Hvornår på døgnet har borgeren mest overskud?

Om morgen / formiddagen

Hvad er vanskeligt for borgeren?

Hun har problemer med arbejdshukommelsen og mister hurtigt overblikket over hvad hun er i gang med og er rum og retningsforstyrret. Hun får også svære og svære ved at genkalde sig ting fra før hun blev ramt af alzheimers. Derudover har hun nedsat gangfunktion.

Udarbejd derefter en ugeplan sammen med borgeren, og aftal, hvor ofte I skal evaluere ugeplanen.

Det er ikke muligt at udarbejde en ugeplan sammen med borgeren. Umiddelbart virker det på borgeren som om hun har mest glæde af at dagene mest af alt ligner hinanden. Daglige aktiviteter med borgeren har ud over hjælp og støtte til adl opgaver været at vippe med tæerne og små besøg (gerne med et ærinde).

# data[].attributes.body
Tag udgangspunkt i en borger, som du oplever er svær at motivere til aktiviteter.

Hvilke aktiviteter har borgeren mulighed for at deltage i trods begrænsninger i kroppens funktioner?

Siddende aktiviteter og kortere gåture (på gangen) med rollator.

Hvordan vil du motivere borgeren til at deltage i aktiviteter, som kan vedligeholde eller forbedre borgerens fysiske formåen?

Om morgenen får borgeren vippet med tæerne inden hun får støttestrømper og i løbet af dagen opmuntrer jeg hende til at få benene op indimellem. Jeg vil gerne opmuntre hende til at få bevæget fødderne noget mere i løbet af dagen.

Hvordan vil aktiviteten være sundhedsfremmende for borgeren?

Det vil være godt for kredsløbet og venepumper.

Hvordan vil aktiviteten være med til at forbedre borgerens livskvalitet?

Hun ser ud til at nyde øvelsen om morgenen. Og i det hele taget det at "kunne noget" og mærke forbindelsen til kroppen giver øget velvære.

Hvilke aktiviteter har borgeren mulighed for at deltage i trods begrænsninger i de kognitive funktioner?

Korte trinvis guidede aktiviteter eller aktiviteter der er automatiserede (som hun ikke har glemt udførelsen af endnu).

Hvordan vil du motivere borgeren til at deltage i aktiviteter, som kan vedligeholde eller forbedre borgerens kognitive formåen?

Have en rehabiliterende tilgang. Alle udførelser af adl aktiviteter som borgeren kan udføre nu er med til at vedligeholde hendes nuværende funktionsevne så længe som muligt. Det vil for eksempel sige at så længe hun kan børste tænder, vaske hænder, tage ansigtscreme på, ... så guides hun til selv at udføre den aktivitet. Der er en balance mellem at stimulere borgeren og passe på overstimulering.

Hvordan vil aktiviteten være sundhedsfremmende for borgeren?

vedligeholde hendes nuværende funktionsevne så længe som muligt

Hvordan vil aktiviteten være med til at forbedre borgerens livskvalitet?

Stimulering i et passende niveau vil modvirke under / overstimulering med de følger af fx uro, angst, apati det vil kunne give.

# data[].attributes.body
Total recovery - at komme sig helt (totalt fravær af symptomer på tidligere sygdom og et funktionsniveau som før sygdommen).

Social recovery (deltagelse i det sociale liv på egne betingelser, økonomisk og boligmæssig uafhængighed)

Personlig recovery (et tilfredsstillende, håbefuldt og bidragende liv, selv med de begrænsninger, der følger med sygdommen)

# data[].attributes.body
Personlig "medicin"

Personlige mål

Fælles beslutninger (medicin og anden behandling, medbestemmelse)

# data[].attributes.body
- Hvordan tænker du at man kunne arbejde her med en beboer med angst? brug den viden du har og den teori du kan læse. hvilken tilgang?

- du skal ikke svare på de spørgsmål der er i opgaven

# data[].attributes.body
du skal ikke svare på spørsmålene i opgaven men svare på disse spørgsmål.

- Hvilke daglige aktiviteter kan du lave ved din beboer?

- Hvorfor har du valgt disse aktiviteter?

- Hvad sker der ved beboeren når du laver disse aktiviteter?

aktiviteterne skal du lave frem til din sommerferie.

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i praktikstedet skal du undersøge følgende:

Hvilke faste aktivitetstilbud er der for borgerne? Hvordan passer tilbuddene til praktikstedets værdigrundlag og kvalitetsstandarder?

Hvilke aktivitetstilbud er tilrettelagt i samarbejde med borgere og gennemføres, så de deltager aktivt?

Hvilke aktivitetstilbud er tilrettelagt, så de målrettet bidrager til at skabe forbedring og forandring for de borgere, der deltager?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kari Martinsen, norsk sygeplejeforsker, er inspireret af den danske filosof og teolog K.E. Løgstrup. Kari Martinsen er medlem af 'Sygeplejersken's videnskabelige panel.

Kari Martinsen har været kendt i sygeplejen i Danmark i mange år. Hun er norsk og var i perioden 1991 til 1995 ansat som lektor ved Danmarks Sygeplejerskehøjskole i Aarhus. I 1972 udkom de første artikler fra Kari Martinsens hånd i Norge, og siden er de kommet i en lind strøm i væsentlig grad publiceret i det norske tidsskrift 'Sykepleien'.

Men det har ikke hindret danske sygeplejersker i at få kendskab til hendes tanker. I 1978 skrev hun 'Fra ufaglært fattig sykepleie til professionelt yrke - konsekvenser for omsorg' i årbogen 'Fokus på sygeplejen 1979'. I 1989 kom artiklen 'Omsorg i sykepleien - en moralsk utfordring' i Fokus for sygeplejen 1990 (1).

Hun har også skrevet en del bøger: 'Fra Marx til Løgstrup' (2) blev udgivet på norsk i 1993 og på dansk i 1994. Og i august i år er der udkommet endnu en bog: 'Fenomenologi og omsorg, tre dialoger med Katie Eriksson' (3). Denne artikel bygger mest på (1) og (2), et valg, der er gjort ud fra ønsket om at inspirere til at lære originallitteraturen.

Kari Martinsens sygeplejeopfattelse er på ingen måde en praktisk model, man kan lægge ned over sygeplejen. Alligevel er hendes tanker om sygepleje meget praksisnære. Hun beskriver bl.a. indgående betydningen af sanser og ord i mødet med andre mennesker og deres krop.

Sygepleje foregår altid i en relation

Kari Martinsen siger, at der er to måder, man kan forholde sig til hinanden på. Den ene - og den bryder hun sig ikke om - er at gå ud fra sig selv som centrum og opfatte alt, hvad der sker omkring én som noget, man selv kan påvirke. Den anden måde er den, hun ønsker, sygeplejen skal opfattes på: Vi er ikke kun os selv, vi er altid i en relation til en anden. 'Forviklet med hinanden', er det udtryk, hun bruger.

Hun vil som noget helt væsentligt formidle, at sygepleje er omsorg, fordi sygepleje altid foregår i en relation. Sygeplejersken får et indtryk af patienten, og det må hun handle efter til den andens bedste. Når sygeplejersken handler på den måde, udviser hun omsorg. Det er ganske enkelt. Dermed knytter Kari Martinsen sin opfattelse af, hvad sygepleje er, til praktikken og tager afstand fra megen teori om sygepleje og sygeplejemodeller. Hun underkender ikke kundskab i sygeplejen, hun lægger vægt på, at vi har vor faglige viden med os. Hun mener også, at der kan udvikles sygeplejeteori, men den skal udvikles på det praktiske plan, ikke udtænkes gennem hypoteser.

Det faglige skøn kendt fra hverdagen

På en måde skriver Kari Martinsen det samme i mange af artiklerne, tit med et udvidet perspektiv eller med en lille ny drejning. Hendes tilgang til sygeplejen er anderledes end den, der findes hos de fleste andre, som skriver om sygepleje. De fleste sygeplejersker i dag er oplært i en naturvidenskabelig, positivistisk tankegang.

Ganske vist er der mange humanistiske og adfærdsvidenskabelige fag i sygeplejerskeuddannelsen, og der beskrives mange humanistiske tanker. Men det er bare glasur på et positivistisk menneskesyn, mener Kari Martinsen.

Ved at arbejde med sygeplejeprocessen har sygeplejersker lært at indsamle data, analysere dem og sætte mål, handle, evaluere, indsamle nye data osv. Dette er ikke omsorg, understreger Kari Martinsen. Det er at måle og registrere og regne med årsag og virkning. Sådan er livet ikke mellem mennesker. Sådan er det muligvis blevet, fordi det er sådan, vi i lang tid har arbejdet i sygeplejen og i mange andre sammenhænge, men det er ikke det oprindelige. Vi er skabt til at være sammen i en relation.

Vi mødes med et andet menneske. Dette menneske gør indtryk på os. Vi reagerer på dette indtryk med selv at udtrykke noget. Vi forsøger helt umiddelbart at handle til den andens bedste.

''Den fagligt dygtige sygeplejerske handler ud fra sin intuition. Sygeplejersken 'ser' løsningen på forhånd. Hun 'ved', hvad der skal gøres ud fra en lang erfaring fra lignende situationer, og hun kan genkende mønstrene i situationen ...'' (1, s. 151, egen oversættelse).

For at kunne udføre sygepleje skal sygeplejersken naturligvis kunne noget, have kundskaber i form af menneskekundskab og praktiske faglige kvalifikationer. Modenhed er også en vigtig egenskab.

Kari Martinsen skriver, at en sygeplejerske skal kunne foretage et skøn i situationen, før hun handler.

At skønne er at kunne skelne det vigtige fra det uvigtige. Hvordan lærer sygeplejersken at skønne? Det lærer hun ved at følges med én, der mestrer kunsten i sygeplejen, den dygtige kliniker, som ved noget rent intuitivt.

Det, Kari Martinsen beskriver, kender mange sygeplejersker fra hverdagen. Tænk på, hvor tit der svares: ''Det er bare noget jeg ved,'' i de mange situationer i hverdagen, hvor den uerfarne studerende spørger den erfarne sygeplejerske om, hvad der fik hende til at sige eller gøre det, hun faktisk gjorde.

''Tillid er en grundlæggende værdi i omsorgen. Tillid og omsorg har med engagement og indlevelse at gøre, men tillid og omsorg kan let vippe over i sine modsætninger til ligegyldighed enten i form af undladelsessynder eller formynderi ...

Gennem det faglige skøn kan vi holdes på rette vej ...'' (1, s. 137, egen oversættelse).

Det sansende samspil centralt i sygeplejen

For Kari Martinsen er kunsten i sygeplejen at tage imod det ovenfor beskrevne indtryk af patienten og at udtrykke det på en særlig måde og derved få livsmodet og livshåbet frem hos den anden, hos patienten.

Vi opfatter med vore sanser. Kari Martinsen beskriver sansernes betydning i sygeplejen og betydningen af, at vi opøver dem. Det gælder syn, hørelse, smag, lugt og berøring. Hun skriver:

''Når en sans engageres, følger de andre sanser med på afstand. Dette sansende samspil bør være noget centralt i sygeplejen, sammen med bevægelse og håndelag. Efter min opfattelse dokumenteres sygeplejen slet og ret i sin sanselige tilstedeværelse gennem sygeplejerskens færdigheder. Det er aldeles ikke nogen 'tavs viden' i betydningen 'Endnu ikke sat på ord'. Den er synlig og lader sig i høj grad dokumentere gennem færdigheder, håndelag og sansning.'' (2, s. 123).

Kari Martinsen går kraftigt imod den indstilling til tilværelsen, som benævnes den teknisk-instrumentelle livsforståelse, nemlig at vi hele tiden registrerer vore omgivelser.

Hun overfører denne indfaldsvinkel med at måle og veje til sygeplejen og skriver ud fra en kritisk synsvinkel, at sygeplejeprocessen er blevet den nye positivisme i sygeplejen:

''Vi skal kunne måle kvalitet, og det gør vi ved hjælp af metodebegreber, der er specielt udviklet inden for den kvantitative forskning. Sproget skal være entydigt og eksakt. Men et sådant sprog skaber afstand, det formidler ikke kærlighedens sprog.

Relationer bliver noget, der kan måles. Følelser og intuition må væk, for dem kan vi ikke måle. Blikket bliver distanceret, klassificerende og dissekerende. Vi skal have noget ud af relationen. I vor bevægelse mod den anden er vi optaget af os selv og vore resultater. Hvorfor det? Fordi alt skal dokumenteres gennem sygeplejeprocessens mål-middel-tænkning. Det er 'den nye' positivisme i sygeplejeforskningen.'' (2, s. 46).

Dette er hård kost for mange sygeplejeforskere og sikkert også for mange sygeplejersker i praktikken, der med glæde og stolthed arbejder med at dokumentere sygeplejen. Derfor er Kari Martinsens tanker om sygepleje kontroversielle. På den anden side er det budskab, Kari Martinsen vil fremme, både hverdagsagtigt og genkendeligt for mange sygeplejersker. Det er i al sin enkelhed, at sygeplejersken møder en patient eller klient, er åben for den anden i mødet, og intuitivt opfatter, hvad det handler om i situationen. Sygeplejersken stiller spørgsmål for at få situationen bedre belyst. Hun spørger ud fra en fornemmelse af, at der er noget, der skal uddybes. Når sygeplejersken har fornemmet sig frem, så foretager hun sig noget, der er relevant i sammenhængen. Dette er 'at tyde indtrykket' og handle derefter. Man kan også sige, at det er at arbejde 'efter den analoge orden'. Analog betyder, at noget minder om noget andet. Modsat kan man arbejde efter 'den matematiske orden', som kræver, at alting er veldefineret og pindet ud i småstykker.

At møde mennesker på den åbne måde er at være åben over for livet selv, som det ytrer sig i kraft af, at vi er skabt, mener Kari Martinsen.

Tilværelsen opfattes i helheder

Kari Martinsen tager udgangspunkt i fænomenologien, en filosofisk bevægelse hvor tilværelsen opfattes i helheder, som fænomener, og ikke som enkeltstående begreber. Kari Martinsens forståelse af fænomenologien er i meget høj grad påvirket af Løgstrups tanker. Men oprindeligt arbejdede hun ud fra Heideggers tekster.

Heidegger var en tysk fænomenolog, der stillede grundlæggende spørgsmål om omsorg (Omsorgens ontologi). Heideggers tænkning førte Kari Martinsen frem til en omsorgsfilosofi, hvor det bærende er det relationelle, det praktiske og situationsbestemte. Senere lærte hun Løgstrups forfatterskab at kende, bl.a. gennem kontakten til danske sygeplejersker.

Filosoffen og teologen Knud Eiler Løgstrup (1905-1981) var teologisk professor i Århus og formidlede gennem forelæsninger og et stort forfatterskab sine tanker om 'Næsten', menneskers forholden sig til andre mennesker. I 'Den etiske fordring' (1956) beskriver Løgstrup en række såkaldte livsytringer, som er fænomener, der er givet i tilværelsen på forhånd. Der er tale om begreberne tillid, barmhjertighed, åben tale og medfølelse. Tilliden giver han denne formulering, som siden er blevet et meget brugt citat:

''Den enkelte har aldrig med et andet menneske at gøre, uden at han holder noget af dets liv i sin hånd. Det kan være meget lidt, en forbigående stemning, en oplagthed, man får til at visne, eller som man vækker, en lede man uddyber eller hæver, men det kan også være forfærdende meget, så det simpelthen står til den enkelte, om den andens liv lykkes eller ej'' (1, s. 143, egen oversættelse).

En god livsførelse må læres

Kari Martinsen kæder sygeplejen sammen med livsytringerne på en måde, som ingen tidligere har formuleret det i sygeplejen. Det er derfor, hun er så enestående i sin sygeplejeteori, som rettere bør kaldes en filosofi. Som nævnt har hun en model, som man kan indrette sin sygepleje efter.

Hun forklarer og formidler hele tiden, at sygepleje er et samspil mellem patient og sygeplejerske, og det er sygeplejerskens uafviselige pligt at handle, så det bliver til patientens bedste. Er det da ikke en selvfølge mellem to mennesker, mellem en svag og en stærk, at man handler til hinandens bedste?

Jo, svarer hun, vi er skabt til, at det er en selvfølge, men der er blevet lagt noget hen over det spontane hos os, så det ikke længere er en selvfølge. Vi kan nemt blive bedrevidende, og det er noget helt andet end spontant at handle til den andens bedste.

Det kan lyde som et spil om ord, men det er det mindst af alt, det er spørgsmål om livsopfattelse:
''Livsytringerne er 'født' etiske. Men vore moralske handlinger kræver overvejelse og skønsmæssige vurderinger, for at vi kan finde ud af, hvordan man i hver enkelt situation bedst handler i overensstemmelse med livsytringen. I ethvert møde mellem mennesker stilles parterne over for moralske udfordringer, som gælder deres livsmuligheder. Hvordan vi bedst handler i situationen i forhold til livsytringerne må læres og vurderes gennem erfaring, forståelse, indsigt og klogskab. Dette fokuserer på personens årvågenhed og sensitivitet med hensyn til at opdage, hvilke fordringer mødet med det andet menneske stiller.

Omsorg er at knytte bånd. Moral bliver grundlæggende i relationen. Det er her, magt og forskellige afhængighedsformer udspiller sig gennem den måde, vi følelsesmæssigt er til stede på i forholdet til den anden. Der er altid en grundtone i relationen. Den viser sig i vor livsførelse, og 'god livsførelse' må læres.'' (1, s. 138-139, egen oversættelse).

Omsorg til gavn for den svage

Hvad gør sygeplejersken i de situationer, hvor tilliden er brudt eller patienterne simpelthen møder os med mistillid? Der har regler deres plads, siger Kari Martinsen.

''Reglerne kan hjælpe os til at udføre omsorgens handlinger, selvom omsorg som kvalitet i relationen udebliver. Vi kan ikke tvinges til gode omsorgsrelationer, når situationen, vi handler i, byder os imod. Men da bliver lydigheden mod normen desto vigtigere. Vi kan i lydighed pålægges at udføre omsorgshandlinger på en sådan måde, at den anden ikke reduceres til et middel. Reglerne skal hjælpe os i vanskelige situationer, hvor det at handle ud fra skøn alene er problematisk.'' (1, s. 140, egen oversættelse).

Kari Martinsen skriver, at der erto væsentlige forudsætninger for at opbygge et tillidsforhold i en sygeplejerske-patientsammenhæng. Den ene er, at der er en autoritetsstruktur i relationen, altså at sygeplejersken har en nødvendig kundskab, som patienten ikke har. Det andet er en svag paternalisme. Paternalisme kommer af det latinske ord pater, en far, og betegner en styrende adfærd. Det betyder, at patient og sygeplejerske ikke er ligeværdige i faglig sammenhæng. Sygeplejersken kan mere end patienten, og sygeplejersken skal bruge det, hun kan.

Selv om Kari Martinsen har en doktorgrad i filosofi, så har hun en praktisk tilgang til Løgstrups forfatterskab, fordi hun læser det som sygeplejerske.

Kari Martinsens omsorgsbegreb er af og til blevet udlagt som en omklamrende form for omsorg. Den opfattelse tager hun selv afstand fra, men fastholder, at hendes syn på omsorg er til gavn for den svage. Hun anvender helt naturligt begrebet næstekærlighed og henviser tit til lignelsen om den barmhjertige samaritan.

''Overgreb fra sygeplejerskens side kan gøres i flere retninger. Her kan nævnes, at omsorgen kan blive sentimental, eller den kan blive paternalistisk. I den sentimentale omsorg er min deltagelse i den andens lidelse begrænset til mine egne følelser. ... Paternalisme er en form for ekspertisemystik og bedrevidenhed fra sygeplejerskens side. Den omsorgstrængende bliver frataget mulighederne for at tage del i processen om sine egne livsmuligheder ...'' (1, s. 145, egen oversættelse).

I dialog med Katie Eriksson

Hun påpeger, at sygeplejen bevæger sig mellem den selvisk-sentimentale omsorg og den ekstreme modsætning, ufølsomheden, og at begge dele er en risiko.

Kari Martinsen har siden 1994 været ansat i en 20 pct.-stilling som professor i Tromsø. Resten af sin tid anvender hun for øjeblikket til freelancearbejde. Hun vejleder fortsat enkelte stud. cur.er ved Danmarks Sygeplejerskehøjskole, og hun holder mange foredrag, også her i landet.

Kari Martinsen har et stort anliggende, nemlig at vi møder den anden, patienten, på en ordentlig måde, og det belyser hun så på forskellige måder med mange spændende nye indfaldsvinkler. Vælger man at læse bogen Fra Marx til Løgstrup i stedet for den artikel, de fleste eksempler her er hentet fra, så fås den på dansk. I bogen skriver hun det samme som i artiklen, bare bredere formuleret med langt flere indfaldsvinkler, bl.a. er der meget om kroppen. Hun beskriver også måden, vi ser andre på, om vi bruger det analyserende blik eller det gode blik.

I 1994-95 er Kari Martinsen flere gange gået i offentlig dialog med Katie Eriksson. Den føromtalte Fenomenologi og omsorg (3) er Kari Martinsens del af dialogerne med en efterskrift af Katie Eriksson. Kari Martinsen gør omhyggeligt rede for, hvad hun selv står for, og hvad forskellen er mellem hendes og Katie Erikssons syn på sygeplejen. Det er interessant at kunne læse sig ind i de to store nordiske sygeplejeteoretikere på den måde.

Den første dialog handler om, hvorvidt sygeplejeforskningen kan give plads til omsorg og metafysik, dvs. det vi ikke kan forklare, beherske eller have herredømme over. Den anden hedder 'Kropp og ånd i praktisk sykepleie', og den sidste handler om Løgstrups religionsfilosofi i møde med sygeplejens praksis. Denne sidste dialog er både med Katie Eriksson og Patricia Benner. Dialogerne er en meget levende måde at formidle debattørernes syn på sygeplejen og deres indbyrdes forskelle. Den form for kilde til Kari Martinsens og Katie Erikssons sygeplejefilosofi er værd at opsøge.
Anne Elsebet Overgaard er sygeplejelærer ved Københavns Amt, Sygeplejeskolen, Herlev.

Andre artikler om Kari Martinsen:

Litteratur

1. Martinsen, K. Omsorg i sykepleien - en moralsk utfordring, Fokus på sygeplejen, Udvalgte artikler fra 1979 til 1992, Kbh. Munksgaard, 1995. Artiklen findes oprindeligt i Fokus på sygeplejen, 1990.

2. Fra Marx til Løgstrup, Om etik og sanselighed i sygeplejen, Kbh. Munksgaard 1994. Norsk udgave 1993.

3. Fenomenologi og omsorg, tre dialoger, Oslo 1996, Tano Aschehoug.

Nøgleord: Kari Martinsen, teori om sygepleje.
Supplerende litteratur Anden danskudgivet litteratur af Kari Martinsen (skrevet på norsk):

1. 'Moralsk praksis og dokumentation i praktisk sykepleie' i Jensen, T.K. (red.): Grundlagsproblemer i sygeplejen. Århus: Philosophia.

2. Under kjærlig forskning. Fenomenologiens åpning for den levde erfaring i sygepleien, hendes tiltrædelsesforelæsning som lektor ved Sygeplejerskehøjskolen, Perspektiv, tillægget til 'Sygeplejersken' nr. 36, 1991. (skrevet på norsk).

3. 'Omsorgsfeltet i den kliniske sygepleje', 'Statens Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd sygeplejeforskningsinitiativ - Betydningen for sygeplejepraksis', udg. ved Danmarks Sygeplejerskehøjskole ved Aarhus Universitet, 1996.

4. 'Fra resultater til situasjoner: Omsorg, makt og solidaritet'. I: Kvinder og kommuner i Norden, Samkvind, 1991, Københavns Universitet, s. 61-82.

5. 'Omsorgens filosofi og dens praksis' I: Omsorg og kærlighed i velfærdsstaten. Samfundsvidenskabelig kvindeforskning/Cekvina, 1992, Århus Universitet.

Litteratur om Kari Martinsen

1. Kirkevold, Marit et al. Klokskap og kyndighet, Kari Martinsens innflytelse på norsk og dansk sykepleie, Oslo, ad Notam Gyldendal 1993. Heri findes en udførlig bibliografi over Kari Martinsens arbejder op til 1992.

2. Kirkevold, Marit: Sygeplejeteorier, analyse og evaluering, København. Munksgaard, 1993. Norsk udgave 1992.

3. Kirkevold, Marit: Har Kari Martinsens arbejder klinisk relevans, Sykepleien Fag nr. 5/93 s. 40-43.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den norske sygeplejeforsker Kari Martinsen er mere filosof end teoretiker, og hun har ikke udformet en model, man kan indrette sin sygepleje efter. I stedet kæder hun sygeplejen sammen med en omsorgsfilosofi, hvor det faglige skøn, sanserne og tilliden mellem patient og sygeplejerske i den konkrete situation er bærende.

# data[].attributes.body
Faste / tilbagevendende aktiviteter er besøg af klovnen Lulu, besøg af besøgshund, cykelture faciliteret af en frivillig og aktiviteter arrangeret af aktivitetsmedarbejdere (de aktiviteter fremgår af aktivitetskalenderen). Derudover markeres højtider som fx grillarrangementet i dag i anledning af Sankt Hans på søndag.

Især Lulu afspejler stedets grundlag i Marte Meo-metoden. Lulu er mester udi at tage kontakt, følge, benævne og bekræfte, i turtagning og er yderst social opmærksom, ser fra beboernes perspektiv, har øjenkontakt og udstråler fordybelse, er inviterende og skaber en god stemning. Lulu følger beboernes initiativ og de der trækker sig fra samspillet med Lulu, dem indleder hun ikke mere kontakt med end de har lyst til - men viser at hun har set dem og anerkender dem.

Alle aktiviteter på stedet er med grundlag i at beboerne er forskellige og har forskellige behov. Det vil sige at ikke alle deltager i de samme aktiviteter og at aktiviteter tilpasses den enkeltes behov.

Alle aktiviteter på stedet er målrettet at skabe forbedringer og livskvalitet for de borgere der deltager.

Aktiviteter der "planlægges i samarbejde med beboerne" er de aktiviteter der opstår i det daglige ved at følge beboernes initiativer; alt fra en samtale om fodbold til at folde servietter eller at tage en tur ind til byen.

# data[].attributes.body
Jeg er ledsager ved sociale aktiviteter som fællesspisning, da beboeren har brug for en, der kan hjælpe med at føle sig tryg i at komme til (og kunne forlade) aktiviteterne, konfliktnedtrappe samtaler og hjælpe beboeren med at føle sig som en del af et fællesskab.

Jeg har valgt at have fokus på det sociale fællesskab, da beboeren tilbringer meget tid alene og til tider kan virke ensom. Det er ikke sikkert at beboeren hver dag kan være i et samspil med andre beboere, men så kunne aktiviteten være at tage en kop kaffe sammen med hende ude i et fællesområde eller på terrassen når vejret tillader det.

Beboeren virker mere vågen og ind i mellem også til at have en større accept af sine vanskeligheder.

# data[].attributes.body
Man kunne arbejde med:

Sansestimuli, evt. udarbejde en sanseprofil og

arbejde med beroligende sansestimulering (fx tryk, tyngde, afskærmning, rolige og beroligende omgivelser)

Aktiviteter der beroliger nervesystemet (fx berøring der føles behageligt, stille musik, gåture, sidde og lytte til og mærke vinden, ...).

Jeg tøver med at skrive "mindfulness", da det kan opfattes som en aktivitet / øvelse, der bevist er tilvalgt af en udøver eller udøves indenfor nogle ret faste rammer med et meget specifikt mål. Men.... mindfulness kan oversættes til opmærksomhed og kan bestå i at hjælpe med at bringe opmærksomheden tilbage til den oplevelse man er i, fx " hvor er her dejligt, det er vel nok en dejlig udsigt (pause) hvor er det dejligt bare at nyde udsigten" eller "Ih hvor blomsterne dufter". Traditionelt og også i en moderne brug af mindfulness i forbindelse med angst kan den også bestå i at være i ubehag (fysisk eller følelsesmæssigt), - det vil ikke give mening for borgere med demens (og vil være helt og aldeles uansvarligt og umenneskeligt). Men selve det at hvile i behagelige oplevelser og hjælpe med at koncentrere og forstærke opmærksomheden giver god mening. I forbindelse med beroligelse af nervesystemet og mindfulness kan også nævnes åndedrættet, her gælder det samme som ovenfor; det er muligvis ikke særligt hjælpsomt med en form for øvelse, men det kan være blot det at man lader sit eget åndedræt være roligt og tydeligt (til spejling) eller at man hjælper med et "pyhhhhhh....." på udånding og tager en stor indånding, hvis en borger kæmper med at få kontrol over sin vejrtrækning.

# data[].attributes.body
https://fritrolderi.dk/vare/aarsring-grimms/

https://fritrolderi.dk/vare/pastel-stor-regnbue-grimms/

https://fritrolderi.dk/vare/lille-square-saet-grimms/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sikkerhed - vi er e-mærkede

Her kan du betale med mobilepay

Produktbeskrivelse

8 klassiske farver fra tyske Stockmar.

Metalæsken her indeholder farverne sort, brun, blå, grøn, gul, orange, rød og lilla. Hver blok ca. 40x24x12 mm.

De er virkelig lækre at holde ved.

Alle farver er garanteret fri for al skadelig kemi og indeholder bivoks, farvepigmenter, paraffin og vegetabilsk stearin.

Goethes farveskala ligger til grund for alle Stockmar´s farver. Goethe var tysk videnskabsmand, forfatter og filosof, der i slutningen af 1700 -tallet fandt ud af, hvor meget farver rent faktisk kan påvirke os.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stockmar - 8 farver i bivoks - bivoksblokke fra Stockmar - garanteret fri for skadelig kemi

# data[].attributes.attachment_link.description
8 klassiske farver fra tyske Stockmar. Metalæsken her indeholder farverne sort, brun, blå, grøn, gul, orange, rød og lilla. Hver blok ca. 40x24x 12 mm.De er virkelig læækre at holde ved.Alle farver er garanteret fri for al skadelig kemi og ind

# data[].attributes.body
Planlæg i samarbejde med din vejleder et målrettet kommunikationsforløb med en borger eller pårørende.

Målet skal være aftalt mellem jer, og det er bedst, hvis situationen forventes at være:

af kortere varighed

knyttet til en konkret handling eller opgave.

Overvej herefter, hvordan du vil kommunikere målrettet.

Gennemfør den planlagte målrettede kommunikation med borgeren eller de/den pårørende.

Reflekter derefter i din logbog over forløbet, og hvordan det gik umiddelbart efter situationen.

# data[].attributes.body
Lille Eksempel:

Der var formiddagskaffe i Forsamlingshuset i dag og jeg ville gerne tilbyde en beboer den oplevelse. Jeg planlagde at gå ind til beboeren 10 - 15 min. inden arrangementet, så hun både kunne nå det uden hastværk og at hun ikke var "klar" for længe inden.

Jeg forberedte mig på at gøre samtalen så konkret som muligt, og ikke give mere information ad gangen end hun kunne klare.

Jeg gik ind og fortalte at

"nu er der formiddagskaffe og kage oppe i forsamlingshuset".

"forsamlingshuset er ovenpå"

"vi skal ikke gå så langt, vi tager elevatoren"

"vi går ud på gangen"

"vi drejer th her"

"vi tager elevatoren"

"det er lige derinde - ligeud"

Jeg var forberedt på spørgsmål:

"hvor er det", "kan jeg gå så langt" og "hvornår er det"

Tidspunktet var fint, og det var godt at få præsenteret det så kort og konkret.

# data[].attributes.body
Tag udgangspunkt i definitionen af dokumentationssystemer, og udarbejd et mindmap med flere detaljer ud fra dine oplevelser i praksis.

Fortsæt med at udvikle dette mindmap i hele uddannelsen, så du til sidst har et komplekst billede af, hvad dokumentationssystemer er.

# data[].attributes.body
Træn din evne til at reflektere og argumentere fagligt ved at tale med din vejleder om konflikthåndtering.

Beskriv for din vejleder:

hvordan du kan anvende den nonverbale kommunikation til at nedtrappe en konflikt.

Kom med et eksempel fra en episode, du har overværet eller selv oplevet.

Man anvender nonverbal kommunikation i konfliktnedtrapning ud fra situationen (forsøger at læse situationen / borgeren) og ud fra kendskab til borgeren. Fx om borgeren har brug for nærhed eller distance, om borgeren har brug at man tager initiativ eller afventer osv. Fx har jeg på fornemmelsen at det inde ved en beboer godt kan svinge meget hurtigt (jeg har kun været der et par enkelte gange) og at jeg en dag var heldig at opfange at hun gerne ville have en tæt på som medsammensvoren så vi kunne "snige os" over til hendes seng, hvor hun fik eftermiddagskage. Når nærhed / distance behovet bliver misforstået kan der hurtigere opstå konflikter.

hvorledes du kan anvende den verbale kommunikation til at nedtrappe en konflikt.

Kom med et eksempel fra en episode, du har overværet eller selv oplevet.

Det kan fx være ved at forklare ( hvad der sker, eller hvorfor noget sker), ved at aflede opmærksomheden, ved at forblive positiv, ved at foregribe en situation, fx ved at sige "det går da helt godt"; når en borger kigger lidt skeptisk på en anden, der måske ikke lige klarer frokosten efter hendes standarder ( det er for øvrigt altid vigtigt at den nonverbale kommunikation følger med, i det her tilfælde med et smil til situationen og til borgerne). Jeg har også oplevet at en borger har sagt noget i retning af at " hun kan vist ikke rigtigt noget" om en anden, der havde brug for hjælp til at spise, hvor jeg fik sagt "hun er så sød, man kan få sådan nogle store dejlige smil af hende" og "hvor er det en flot væg" - da jeg fulgte hende jeg hjalp med at spises blik. Hvilket jo så 1. afledte den andens opmærksomhed fra noget negativt 2. måske kunne give en følelse af at vi alle 3 havde en fælles oplevelse.

# data[].attributes.headline
Koordinere og tilrettelægge – praktikstedet

# data[].attributes.subject
Koordinere og tilrettelægge – praktikstedet

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i praktikstedet skal du undersøge følgende:

Hvilke opgaver, aktiviteter og handlinger kræver særlig koordination og tilrettelæggelse i hverdagen på praktikstedet?

Sygehus- og lægebesøg (ud-af-huset), igangsættelse af nye opgaver / handlinger

Hvilke fagpersoner har kompetence til at koordinere og tilrettelægge hvilke opgaver, aktiviteter og handlinger?

SSA: (praktisk) koordination og planlægning, fx hvordan man får indpasset fys. besøg i ugens / dagens aktiviteter, hvilke dage det vil være hensigtsmæssigt at lægge nizoralbehandling, kateterskyl, ... Planlægning af fx behandling med sorbact (at der står at der skal lægges sorbact i en periode og hvornår det skal lægges / skiftes).

Sygeplejerske: igangsættelse / opstart af nye sygeplejefaglige handlinger, der kun må varetages af sygeplejerske.

Hvad er din rolle, når opgaver, aktiviteter og handlinger koordineres og tilrettelægges? Hvad forventes der af dig?

At jeg holder mig opdateret, at jeg forholder mig aktivt til det og at jeg dokumenterer min andel.

Hvordan dokumenteres og kommunikeres koordination og tilrettelæggelse på praktikstedet?

Rigtigt meget bliver planlagt og kommunikeret til triagering.

Der dokumenteres og kommunikeres i Nexus, via observationer, opgaver, handlingsanvisninger, korrespondance.

Derudover er der tavlen og kalenderen på kontoret,

# data[].attributes.body
Rigtig meget bliver taget op til triagering og planlægningen derfra fremstår som en fællesbeslutning. Alle har mulighed for at byde ind og alle har mulighed for at spørge ind.

# data[].attributes.body
Personlighedsforstyrrelser

og blandt andet Jeg-støttende sygepleje

# data[].attributes.body
1. Kontinuitet og regelmæssighed

2. Nærhed og afstand

3. Fysisk omsorg

4. Grænsesætning (Obs kritik ang. Ligeværd)

5. Skærmning

6. Containing-funktion

7. Realitetsorientering

8. Praktiske gøremål – samhandlen

9. Verbalisering

10. Pædagogisk tilnærmelse

11. Krav og mål

12. Træning i at se valgmuligheder og i at foretage valg

# data[].attributes.headline
Udvikling af god praksis – praktikstedet

# data[].attributes.subject
Udvikling af god praksis – praktikstedet

# data[].attributes.body
Undersøg i hverdagen på praktikstedet:

hvordan personalet skaber mulighed for at reflektere fagligt i en travl hverdag

hvordan personalet på kort sigt og på lang sigt arbejder på at forbedre kvaliteten i plejen

hvordan du som social- og sundhedsassistent kan bidrage til det.

Der er altid samlet morgenmøde med overleveringer fra av/nv og der er som oftest også tid til spørgsmål / dialog, hvis der skulle være noget man har brug for at få svar på eller talt om inden morgenpleje. Efter det samlede morgenmøde går man på afd. hvor der også er tid til at man på afd. kan sparre, hvis man har brug for det. Men tiden til at reflektere til daglig er primært til triage, der afholdes hver formiddag efter morgenpleje. Det er også til triage, at der fx er "Marte Meo tid" .

Praktikstedet er Marte Meo certificeret og bruger MM meget til at reflektere over tilgangen til beboerne, adfærdsmæssige problemstillinger og lign. Derudover arrangeres undervisning i bl.a. MM, demens (fx alzheimers).

Der er ansat forflytningsvejleder der vejleder i forflytninger og som man altid kan gå til. Sygeplejerskerne på stedet er gode til at være med til sparring og der er i det hele taget en nysgerrighed og en interesse i at blive bedre og finde gode løsninger (fx afprøvning af trusse lign. pants til beboer der skyllede pants ud i toilettet). I det hele taget er man på praktikstedet gode til at bruge hinanden også tværfagligt til faglig sparring.

Personalet på praktikstedet arbejder med det enkelte menneske i centrum og ud fra MM. På kort sigt kan man sige at det drejer sig om at finde de bedste vilkår for den enkelte her og nu. På lang sigt handler det om at have en personalegruppe / en kultur der tager udgangspunkt heri.

Praktikstedet har valgt at trække sygeplejersken ud af plejen for at give sygeplejersken tid til at l at arbejde med forbedringer og tid til at understøtte det øvrige personales arbejde og sparre med det øvrige personale.

Der er ansat en demenskoordinator der blandt andet tager på hjemmebesøg inden indflytning.

Praktikstedet har en aktivitetsmedarbejder tilknyttet og klovnen Lulu, der er flere frivillige tilknyttet fx en der cykler med beboere og der bliver fast arrangeret aktiviteter. Aktiviteterne bliver afstemt og tilpasset de enkelte beboere.

Der arbejdes med tryk og sansestimuli, noget man målrettet (gennem undervisning og integration) gerne vil have mere af , da det bl.a. kan være et alternativ til farmakologiske løsninger. Der arbejdes pt. på en bedre evaluering af nonfarmakologiske tiltag.

Som assistent kan man bidrage til forbedringer i plejesituationer men også fx løsninger i forbindelse med medicingivning . Et eksempel kunne være fra dagens lægemøde (der foregår i plenum) hvor der i samtale med lægen blev talt om medicingivning og hvor man fandt at den bedste løsning pt. var at medicinen blev knust. I plejesituationer kunne det fx være at finde bedre løsninger på kateterfiksering.

Generelt bidrager man med at holde sig opdateret på ny viden indenfor sit fagområde og være nysgerrig på hvad man kan gøre bedre, mere sikkert, lettere for arbejdsgangen, osv.

# data[].attributes.body
Borgers/patients behov for tværprofessionel og tværsektoriel indsats

er handlinger i forhold til borgeren/patienten, som opnås ved samarbejde mellem forskellige professioner (faggrupper) på tværs af flere sektorer, fx ved samarbejde mellem en sygehusafdeling og hjemmeplejen.

Social- og sundhedsfaglig ydelse

er alle de tilbud, en borger kan få som følge af sundhedsloven og lov om social service.

Ydelser ved modtagelse og indlæggelse

er handlingerne (fx information og dataindsamling) ved den første kontakt, når borgeren kommer i kontakt med sekundærsektoren, samt de undersøgelser, der foretages i den forbindelse.

Ydelser ved udskrivning og hjemkomst

er de handlinger, der foretages, når borgeren skal videre fra afdelingen, og når borgeren ankommer til eget hjem.

# data[].attributes.headline
Etiske og faglige dilemmaer – handling på dilemma

# data[].attributes.subject
Etiske og faglige dilemmaer – handling på dilemma

# data[].attributes.body
Vælg i samarbejde med din vejleder at fokusere på et etisk dilemma i forhold til en bestemt borger

Borger der, af formentligt flere årsager, har det svært med at få hjælp til bl.a. personlig hygiejne.

Planlæg, hvordan du vil gribe situationen an, og hvilke handlinger du vil udføre. Diskuter overvejelserne med din vejleder, og få flere nuancer med i planlægningen.

Være opmærksom på at besøge borgeren uden at der følger en opgave / krav til borgeren med

Gennemfør handlingerne i samarbejde med borgeren.

Evaluer efterfølgende med din vejleder, hvilke handlinger der virkede i situationen.

Noget af det der virker er at sørge for at der ikke er støj og for mange sanseindtryk.

Dokumenter, og rapporter til kolleger.

# data[].attributes.body
Træn din evne til at reflektere fagligt ved at tale med din vejleder om anvendelse af tvang.

Undersøg praktikstedets lokale vejledninger ift. tvang efter psykiatrilovens bestemmelser, og tal med din vejleder om følgende spørgsmål:

Bliver der gennemført handlinger med tvang på dit praktiksted?

Nej

Magtanvendelse, ikke tvang: på afd. er der en beboer, der tidligere har været gennemført en handling (kortvarig fastholdelse i personlig hygiejnesituationer § 136 c ) med tvang

Hvilke slags tvangshandlinger bliver i givet fald som oftest gennemført?

Ingen

Hvem giver tilladelsen til, at der bliver gennemført handlinger med tvang?

Læge ved tvang

Kommunalbestyrelsen og tilsyn ved magtanvendelse

Hvor dokumenteres handlinger, der gennemføres med tvang, og hvem dokumenterer dem?

Under "Magtanvendelse og tvang" i Nexus? - og bilag / skema

# data[].attributes.body
Al magtanvendelse efter de gældende og foreslåede bestemmelser i kapitel 24 samt de foreslåede bestemmelser i kapitel 24 a og kapitel 24 b skal registreres af det personale, som har foretaget indgrebet.

Indgrebet skal indberettes til personalelederen, som skal sørge for, at alle indberetninger bliver sendt videre til kommunalbestyrelsen og tilsynet.

Akutte indgreb:

fx "Registrering af indgreb efter § 136 c skal foretages straks og senest 3 dage efter, at indgrebet har fundet sted. Registreringer i bilaget foretages af det personale der har udført indgrebet, og indberettes til personalelederen. Bilaget med registreringer vedlægges selve indberetningen, som foretages månedligt af personalelederen i skema 1 (akutte indgreb)" Social- og boligstyrelsen

Kommunal afgørelse (forhåndsgodkendelse)

"For kortvarig fastholdelse i personlig hygiejne-situationer gælder det for handicapområdet, at personalet kortvarigt kan fastholde en person, når dette er nødvendigt for at sikre personens omsorg, sikkerhed eller værdighed.

Personalelederen skal på baggrund af indberetningen vurdere, om der er behov for at anmode om en kommunal afgørelse til anvendelse af kortvarig fastholde i personlig hygiejne-situationer fremover.

Hvis der anvendes fastholdelse mere end én gang inden for seks måneder, skal personalelederen anmode om en kommunal afgørelse.

Opmærksom på mulighed for, at forhåndsgodkendelsen maksimalt kan gælde for en periode på 12 måneder.