# data[].attributes.body
Čapkova tvorba, ať už to byly novinové články, fejetony, povídky, romány či dramata, vždy dokázala oslovit širokou veřejnost. Popularitu u velkého okruhu čtenářů si získal zejména svým vytříbeným a uhlazeným jazykem, do něhož však zakomponoval i slang různých společenských skupin a terminologii specifických oborů. Čapek měl obrovské spektrum zájmů, z něhož pramenily jeho široké jazykové znalosti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rozhovor s Vlastimilem Vondruškou

Český historik a spisovatel Vlastimil Vondruška, známý svými historickými prózami (Přemyslovská epopej, Husitská epopej, Jménem krále a další), srovnává tradiční hodnoty našich předků a současného člověka. Hovoří o historické věrohodnosti a autentičnosti nejen v jeho románech a vypráví o znehodnocení husitství v různých dobách.

# data[].attributes.attachment_link.title
Osudy a dílo Karla Čapka - ČT edu - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
V předvánočním čase roku 1938 prožíval Karel Čapek asi nejtěžší období svého života. Čelil těžkým útokům, zhroutila se první republika, mnozí její politici mizeli v zahraničí a světově oblíbený Čapek byl k emigraci rovněž nabádán k emigraci. Ač nevoják, nesložil zbraně a zůstal. Video prezentuje Karla Čapka jako spisovatele, novináře a překladatele.

# data[].attributes.body
V dramatu R.U.R. (1920) jsou to roboti, kteří napadají lidskou rasu a jsou - stejně jako ostatní hrozivá monstra z Čapkových děl - pouze reprezentanty překrouceného technického pokroku.
Čapek si klade otázku, kam až je možné tento rozvoj dovést. Všímá si, že i my lidé jsme někdy jakýmisi roboty - utápíme se ve stereotypech. Některé stroje, které jsme vytvořili, jsou podle něj naopak vynalézavější než my. Je možné stroje dále zdokonalovat? Je vůbec správné zbavit člověka práce? Čapek nakonec dospívá k závěru, že není možné, aby za nás veškerou práci zastali roboti. Práce je podle Čapka pro člověka kromě zdroje obživy i nedílnou součástí života - bytostnou potřebou.

V dramatu Věc Makropulos (1922), kterou zhudebnil Leoš Janáček, se Čapek vrací k děsivé vizi budoucnosti, tentokrát prostřednictvím nově vynalezeného léku, jež zaručuje nesmrtelnost.

Společně s bratrem Josefem napsal v roce 1927 drama Adam Stvořitel. Vytváří v něm obraz člověka, který se rozhodne, že zničí tento svět, aby mohl vytvořit nový - lepší. Při jeho tvoření však selhává.

Také drama Matka (1938) je plné ideálních citů. V tomto díle je však patrný určitý posun v Čapkově tvorbě. Autor již není tak pevně přesvědčen o síle duchovních hodnot, důležitým se pro něj stává i odhodlání k boji. To je zde reprezentováno matkou, která se i přes ztrátu celé rodiny rozhodla se slzami v očích vyslat svého posledního syna do boje.

# data[].attributes.body
Čapek ve svých dílech často reflektoval aktuální politickou, sociální a společenskou situaci. Např. Povídky z jedné a druhé kapsy (1929) vznikly na základě každodenních zpráv.

Čapek také svou tvorbou upozorňoval na kontrast prudkého rozvoje techniky a tomu neúměrně zaostávající rozvoj společenské morálky. Technický pokrok podle něj přinese řadu nesporných výhod, ale obává se, aby jeho negativní aspekty nepřevážily a rozvoj tak nakonec paradoxně nevedl ke zkáze. Všímal si i nebezpečí zneužití nových vynálezů nebo selhání původně dobré myšlenky vynálezce.
Tato témata zpracoval např. v románu Krakatit (1924), fejetonovém románu Továrna na Absolutno (1922). V Čapkových fantasticko-utopistických vizích stojí lidé tváří tvář svým vlastním výtvorům a jsou jimi ohrožováni- nejen po stránce fyzické, ale i morální. V Továrně na Absolutno se lidé znovu téměř zničí vlastním převratným vynálezem - Karburátorem, který spaluje hmotu tak dokonale, že dochází k uvolnění jediné odpadní látky - Absolutna. Tento vynález má hned dva zničující efekty: nezvládnutelnou nadprodukci a náboženský fanatismus, který způsobí uvolňované Absolutno.
Román Krakatit získává oproti ostatním utopiím další rozměr díky tématu odpovědnosti vědce za důsledky svého vynálezu. Hlavním motivem je vynález výbušniny, která svou silou může zničit celý svět. V dnešní době, kdy se země navzájem zastrašují jadernými pokusy, je toto opět téma navýsost aktuální.

Protifašistická Válka s mloky (1935) vznikla na sklonku Čapkova života. Reagoval v ní na blížící se hrozbu nacistické zvůle. Mloci zde mají podobně jako roboti v dramatu R.U.R. několik symbolických významů. Představují odlidštění současného moderního člověka, který je obklopen technikou a žije zmechanizovaným, stereotypním životem. Historie mloků zároveň představuje pomyslné dějiny moderního kapitalismu, které končí fašistickým terorem.
Čapek svůj román zároveň koncipoval jako obraz kapitalistické společnosti se všemi jejími klady i zápory.

Silný filozofický podtext má i románová trilogie Hordubal, Povětroň a Obyčejný život. Čapek zde otvírá otázku podstaty, hranic a hodnoty lidského poznání, měřítka a objektivity pravdy. Čapek považoval veškerou poznanou (resp. zdánlivě poznanou) pravdu za relativní. Důležitá pro něj byla hodnota člověka, který se podle něj skládá z nekonečného množství jednotlivých "duší" (jak to naznačil v Obyčejném životě). Právě díky této pluralitě osobnosti je podle Čapka téměř nemožné poznat lidskou podstatu.

# data[].attributes.body
Čapek však nevěnoval svou tvorbu jen dospělým. Napsal také mnoho knížek pro dětské čtenáře. Tvrdil, že dětská literatura by měla být psána co nejbohatším jazykem, protože odnese-li si dítě z dětství málo slov, bude mít omezenou slovní zásobu po celý život. Pohádkovou formu Čapek originálně inovoval a osobitým způsobem rozvinul, zmodernizoval a vytvořil vazby mezi pohádkou a moderní realitou. Psal své pohádky s vysokou uměleckou náročností, která mohla uspokojit i dospělého čtenáře, ale zároveň s citem pro dětskou povahu a pro zálibu dětí ve veselé hravosti. Čapek stavěl své pohádky více na realitě skutečného života, než na smyšlených tradičních pohádkových formách. Mezi Čapkovy knihy určené dětem patří např. Dášeňka čili Život štěněte nebo Devatero pohádek.

# data[].attributes.body
Mezi spisovatelovy největší koníčky patřilo poznávání cizích kultur, tradic a zemí. Své zážitky z cest shrnul do několika půvabných cestopisů (Cesta na sever, Výlet do Španěl, Obrázky z Holandska, Italské listy a Anglické listy). Čapek při líčení svých putování Evropou nezůstává u pouhého popisu, do textu zahrnuje i své osobní pocity. Snaží se o co nejkomplexnější vystižení atmosféry místa včetně charakterů lidí.

# data[].attributes.attachment_caption
Karel Čapek - Obrázky z Holandska - O městech nizozemských

# data[].attributes.headline
Text, se kterým budete samostatně pracovat ve škole

# data[].attributes.subject
Text, se kterým budete samostatně pracovat ve škole

# data[].attributes.body
Přesto, že je Čapek znám zejména jako dramatik, spisovatel nebo novinář, hraje významnou roli i v poezii. Za život napsal jedinou básnickou sbírku Vzrušené tance, která byla vydána až po jeho smrti.

Čapkova důležitost však nespočívala v jeho vlastní básnické tvorbě, ale v četných překladech, zejména z francouzštiny. Čapek přebásnil tvorbu autorů jako Baudelaire, Rimbaud nebo Apollinaire. Tyto překlady v roce 1920 vyšly pod názvem Francouzská poezie nové doby. Zejména Čapkův překlad Apollinairova Pásma je velmi ceněn a považován za počáteční impuls nové éry českého překladatelského umění.

# data[].attributes.headline
G. Apollinaire - Pásmo, překlad K. Čapek

# data[].attributes.subject
G. Apollinaire - Pásmo, překlad K. Čapek

# data[].attributes.body
Český rozhlas (archiv - Apollinaire: Pásmo - v překladu Karla Čapka (Život podle Karla Čapka))

Pásmo (mlp.cz)

# data[].attributes.attachment_caption
ČJ8/9 lit - K. Čapek Obrázky z Holandska - PL

# data[].attributes.headline
Karel Čapek - Kniha apokryfů - O úpadku doby

# data[].attributes.subject
Karel Čapek - Kniha apokryfů - O úpadku doby