# data[].attributes.body
Pažiūrėk video ir pasakyk koks tai gyvūnas?

# data[].attributes.attachment_link.title
Miško gyvūnai | Su užduotimi "Koks tai gyvūnas?"

# data[].attributes.body
Suskaičiuok ir pasakyk, kiek gyvūnų matai nuotraukoje.

# data[].attributes.body
Sujunk taškus ir nuspalvink.

# data[].attributes.body
Paklausyk ir išgirsk kaip "kalba" gyvūnai. Kuriuos gyvūnus esi girdėjęs tu?

# data[].attributes.attachment_caption
Jums reikės: rudeninių lapų, klijų ir šiek tiek fantazijos :)

# data[].attributes.body
Paskaityk apie Lietuvos miško gyvūnus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lietuvoje yra 69 žinduolių rūšys, jos priskiriamos 8 būriams, 21 šeimai ir 46 gentims.

Ekologija, paplitimas

briedis

Lietuvos žinduoliai gyvena miškuose, pievose, pelkėse, laukuose, gyvenvietėse, miestuose šalia žmogaus. Dauguma - antžeminiai gyvūnai. Kiti gyvena rausdamiesi žemėje (kurmis) arba yra pusiau vandens žinduoliai (upinis bebras, ondatra, kanadinė audinė, ūdra). Kai kurie (šikšnosparniai) prisitaikę gerai skraidyti. Lietuvos žinduoliai gyvena pavieniui arba šeimomis (vilkai, usūriniai šunys, rudosios lapės, lūšys, ūdros), bandomis (šernai, elniniai) arba kolonijomis (šikšnosparniai). Yra žiemą įmingančių (baltakrūtis ežys, miegapelės, šikšnosparniai). Dauguma yra sėslūs; dalis šikšnosparnių žiemai migruoja į Europos pietvakarius. Paprastoji voverė - keliaujanti, užsibūna ilgiau ten, kur randa pakankamai maisto. Daugelis Lietuvos žinduolių gyvena įvairių tipų miškuose (kirstukas nykštukas, paprastasis kirstukas, paprastoji voverė, rudasis pelėnas, baltasis kiškis, briedis, lūšis). Dauguma jų gausesni plačialapių miškuose (baltakrūtis ežys, geltonkaklė pelė, miegapelės, juodasis šeškas, miškinė kiaunė, stumbras ir kiti).

stirna su stirniuku

lūšis

pilkasis kiškis

Atviresniuose plotuose (laukuose, tarp krūmynų) gausesni pilkieji kiškiai. Prie pastatų, žmogaus būsto gyvena naminės pelės, pilkoji ir juodoji žiurkės. Kai kurie plėšrieji žvėrys prisitaikę gyventi įvairiame kraštovaizdyje (vilkas, šermuonėlis, žebenkštis, rudoji lapė). 26 rūšių Lietuvos žinduoliai yra medžiojamieji (upinis bebras, ondatra, pilkasis kiškis, vilkas, rudoji lapė, usūrinis šuo, kiaunės, kanadinė audinė, briedis, taurusis elnias, dėmėtasis elnias, danielius, stirna, šernas ir kiti). Kai kurie plėšrieji žvėrys (vilkas, rudoji lapė, kiaunės, juodasis šeškas) puola ir naminius gyvūnus; peliniai graužikai, bebras, kiškiai, elniniai neretai padaro žalos miško ir žemės ūkio augalams. Peliniai graužikai gali pernešti užkrečiamąsias ligas. Buvo išnykę, 20 a. antroje pusėje reaklimatizuoti taurusis elnias, stumbras, upinis bebras. Introdukuota ondatra, kanadinė audinė, dėmėtasis elnias, danielius ir muflonas.

rudoji lapė

šernas

Usūrinis šuo 20 a. antroje pusėje atkeliavo iš gretimų valstybių, kuriose jis buvo aklimatizuotas. Į Lietuvos raudonąją knygą įrašyta 14 žinduolių (nuo 2020 08). Nuo 20 a. vidurio buvo plėtojama žvėrininkystė, veisiamos kanadinės audinės, rudosios lapės porūšis juodsidabrė lapė, nuo 21 a. pradžios - danielių, dėmėtųjų elnių ir muflonų auginimas aptvaruose.

Sistematika

baltakrūtis ežys

kirstukas nykštukas

Vabzdžiaėdžių ( Insectivora) būrio žinduolių yra 5 rūšys: ežinių ( Erinaceidae) šeimos - baltakrūtis ežys ( Erinaceus concolor), kurminių ( Talpidae) - kurmis ( Talpa europea), kirstukinių ( Sorcidae) - vandeninis kirstukas ( Neomys fodiens), paprastasis kirstukas ( Sorex araneus) ir kirstukas nykštukas ( Sorex minutus).

europinis plačiaausis

Šikšnosparnių ( Chiroptera) būrio sutinkama 15 rūšių, visos lygianosinių ( Vespertilionidae) šeimos. Didžiausias šikšnosparnis - rudasis nakviša ( Nyctalus noctula), mažiausias - šikšniukas nykštukas ( Pipistrellus pipistrellus), gausiausi - Natūzijaus šikšniukai ( Pipistrelus nathusii) ir vandeniniai pelėausiai ( Myotis daubentonii). Žiemoja 9 rūšių šikšnosparniai - kūdrinis pelėausis ( Myotis dasygneme), vandeninis pelėausis ( Myotis daubentoni), Branto pelėausis ( Myotis brandti), Natererio pelėausis ( Myotis nattereri), rudasis ausylis ( Plecotus auritus), europinis plačiaausis ( Barbastella barbastella), vėlyvasis šikšnys ( Eptesicus serotinus), šiaurinis šikšnys ( Eptesicus nilssoni) ir dvispalvis plikšnys ( Vespertilio murinus). Didžiausios šikšnosparnių žiemavietės yra Kauno ir Vilniaus seni vėsūs kariniai požeminiai įtvirtinimai, Panerių tunelis Vilniuje.

Rudasis nakviša, mažasis nakviša ( Nyctalus leisleri), Natūzijaus šikšniukai, šikšniukai nykštukai išskrenda žiemoti į Europos pietvakarinę dalį. Ūsuotasis pelėausis ( Myotis mystacinus) Lietuvoje registruotas (žuvęs) tik 1 kartą.

paprastoji voverė

Graužikų ( Rodentia) būrys pats gausiausias - 21 rūšis. Iš voverinių ( Sciuridae) šeimos gyvena paprastoji voverė ( Sciurus vulgaris), bebrinių ( Castoridae) - upinis bebras ( Castor fiber, stambiausias graužikas; bebrai), miegapelinių ( Gliridae) - lazdyninė miegapelė ( Muscardinus avellanarius), miškinė miegapelė ( Dryomys nitedula), didžioji miegapelė ( Glis glis). Pelinių ( Muridae) šeimos sutinkama 8 rūšys: naminė pelė ( Mus musculus), dirvinė pelė ( Apodemus agrarius), geltonkaklė pelė ( Apodemus flavicollis), miškinė pelė ( Apodemus sylvaticus), mažoji miškinė pelė ( Apodemus uralensis), pelė mažylė ( Micromys minutus; mažiausias graužikas), juodoji žiurkė ( Rattus rattus) ir pilkoji žiurkė ( Rattus norvegicus). Žiurkėninių ( Cricetidae) šeimos sutinkama 7 rūšys: rudasis pelėnas ( Clethrionomys glareolus; gausiausi), vandeninis pelėnas ( Arvicola terrestris), paprastasis pelėnas ( Microtus arvalis), pelėnas dvynys ( Microtus rossiaemeridionalis), pelkinis pelėnas ( Microtus oeconomus), pievinis pelėnas ( Microtus agrestis), ondatra ( Ondatra zibethica). Iš šoklinių ( Dipodidae) šeimos gyvena 1 rūšis - beržinė sicista ( Sicista betulina).

didžioji miegapelė

Kiškiažvėrių ( Lagomorpha) būrio Lietuvoje sutinkama 2 rūšys: pilkasis kiškis ( Lepus europaeus) ir baltasis kiškis ( Lepus timidus); kiškiniai.

barsukas

Plėšriųjų ( Carnivora) būrio - 13 rūšių. Pats stambiausias iš plėšriųjų - lokinių ( Ursidae) šeimos rudasis lokys ( Ursus arctos; nuolat nebegyvena, retkarčiais užklysta iš Baltarusijos). Iš šuninių ( Canidae) šeimos gyvena vilkas ( Canis lupus), rudoji lapė ( Vulpes vulpes), usūrinis šuo ( Nyctereutes procyonoides), iš kiauninių ( Mustelidae) - žebenkštis ( Mustela nivalis; mažiausias plėšrūnas), šermuonėlis ( Mustela erminea), kanadinė audinė ( Mustela vison), juodasis šeškas ( Mustela putorius), miškinė kiaunė ( Martes meles) ir akmeninė kiaunė ( Martes foina), ūdra ( Lutra lutra) ir stambiausias kiauninis - barsukas ( Meles meles). Iš katinių ( Felidae) šeimos dideliuose miškuose sutinkama lūšis ( Felis lynx).

vilkas

taurusis elnias

Poranagių ( Artiodactyla) būrio Lietuvoje sutinkama 8 rūšys. Iš dykaraginių ( Bovidae) šeimos - stumbras ( Bison bonasus; stambiausias Lietuvoje ir Europoje), muflonas ( Ovis ammon musimon), elninių ( Cervidae) - briedis ( Alces alces), taurusis elnias ( Cervus elaphus), dėmėtasis elnias ( Cervus nippon), danielius ( Cervus dama), stirna ( Capreolus capreolus) ir kiaulinių ( Suidae) šeimos - šernas ( Sus scrofa). Baltijos jūroje prie Lietuvos krantų retkarčiais sutinkami irklakojų ( Pinnipedia) būrio tikrųjų ruonių ( Phocidae) šeimos žinduoliai: ilgasnukis ruonis ( Halichoerus grypus), labai retai - paprastasis ruonis ( Phoca vitulina) ir žieduotasis ruonis ( Pusa hispida) bei banginių ( Cetacea) būrio 2 rūšys - narvalinių ( Monodontidae) šeimos baltasis banginis ( Delphinapterus leucas) ir delfininių ( Delphinidae) šeimos paprastoji jūrų kiaulė ( Phocaena phocaena).

žinduoliai: a - briedis, b - stirna, c - vilkas, d - rudoji lapė, e - šernas, f - pilkasis kiškis, g - juodasis šeškas, h - upinis bebras, i - paprastoji voverė, j - pilkoji žiurkė, k - dirvinė pelė, l - kurmis, m - baltakrūtis ežys, n - vandeninis pelėausis
žinduoliai Lietuvos gyvūnija Lietuvos bestuburiai gyvūnai Lietuvos vabzdžiai Lietuvos drugiai Lietuvos apskritažiomeniai Lietuvos žuvys Lietuvos varliagyviai Lietuvos ropliai Lietuvos paukščiai

# data[].attributes.attachment_link.description
Lietuvos miškuose, pievose, pelkėse, laukuose, gyvenvietėse, miestuose šalia žmogaus gyvena 69 rūšių žinduoliai.

# data[].attributes.body
Paklausyk pasakos apie meškiuką Rudnosiuką.

# data[].attributes.attachment_caption
Sek rodyklėmis ir pamatysi koks gyvūnas čia slepiasi. 

# data[].attributes.body
Surask miške pasislėpusius skaičius ir juos nuspalvink.

# data[].attributes.body
Parašyk ir suskaičiuok matematinius veiksmus.

# data[].attributes.body
Pasigrožėkit briedžiu Lietuvos miškuose.

# data[].attributes.body
Pažiūrėk, kaip miško gyvūnai ruošiasi žiemai.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mokomasis vaizdo objektas. Žvėreliai ruošiasi žiemai

# data[].attributes.attachment_caption
Panagrinėk Lietuvos Raudonąją knygą. Kokių miško gyvūnų joje rasi?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių sąrašas 2020 m.

(Įsigaliojo nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. ir galioja iki dabar)

I SKYRIUS

1. Juodakaklis naras - Gavia arctica L.

2. Raguotasis kragas - Podiceps auritus L.

3. Rudakaklis kragas - Podiceps grisegena Bodd.

4. Juodakaklis kragas - Podiceps nigricollis Brehm

5. Didysis baublys - Botaurus stellaris L.

6. Mažasis baublys - Ixobrychus minutus L.

7. Juodasis gandras - Ciconia nigra L.

8. Smailiauodegė antis - Anas acuta L.

9. Šaukštasnapė antis - Anas clypeata L.

10. Dryžagalvė kryklė - Anas querquedula L.

11. Pilkoji antis - Anas strepera L.

12. Mažoji žąsis - Anser erythropus L.

13. Rudagalvė antis - Aythya ferina L.

14. Paprastoji rudė - Aythya nyroca Gul.

15. Ledinė antis - Clangula hyemalis L.

16. Paprastoji nuodėgulė - Melanitta fusca L.

17. Vidutinis dančiasnapis - Mergus serrator L.

18. Sibirinė gaga - Polysticta stelleri Pall.

19. Urvinė antis - Tadorna tadorna L.

20. Paprastasis startsakalis - Falco columbarius L.

21. Sakalas keleivis - Falco peregrinus Tunst.

22. Eurazinis sketsakalis - Falco subbuteo L.

23. Paprastasis pelėsakalis - Falco tinnunculus L.

24. Paprastasis vištvanagis - Accipiter gentilis L.

25. Kilnusis erelis - Aquila chrysaetos L.

26. Paprastasis gyvatėdis - Circaetus gallicus Gm.

27. Pievinė lingė - Circus pygargus L.

28. Didysis erelis rėksnys - Clanga clanga Pall.

29. Mažasis erelis rėksnys - Clanga pomarina Brehm

30. Jūrinis erelis - Haliaeetus albicilla L.

31. Juodasis peslys - Milvus migrans Bodd.

32. Rudasis peslys - Milvus milvus L.

33. Vakarinis vapsvaėdis - Pernis apivorus L.

34. Erelis žuvininkas - Pandion haliaetus L.

35. Pilkoji kurapka - Perdix perdix L.

36. Eurazinis tetervinas - Tetrao tetrix L.

37. Vakarinis kurtinys - Tetrao urogallus L.

38. Paprastoji griežlė - Crex crex L.

39. Paprastoji švygžda - Porzana porzana L.

40. Eurazinė jūršarkė - Haematopus ostralegus L.

41. Paprastoji avocetė - Recurvirostra avosetta L.

42. Jūrinis kirlikas - Charadrius hiaticula L.

43. Dirvinis sėjikas - Pluvialis apricaria L.

44. Juodakrūtis bėgikas - Calidris alpina L.

45. Paprastasis stulgys - Gallinago media Lath.

46. Paprastasis griciukas - Limosa limosa L.

47. Didžioji kuolinga - Numenius arquata L.

48. Gaidukas - Calidris pugnax L.

49. Miškinis tikutis - Tringa glareola L.

50. Raudonkojis tulikas - Tringa totanus L.

51. Mažasis kiras - Larus minutus Pall.

52. Baltaskruostė žuvėdra - Chlidonias hybrida Pall.

53. Baltasparnė žuvėdra - Chlidonias leucopterus Temm.

54. Juodoji žuvėdra - Chlidonias niger L.

55. Mažoji žuvėdra - Sterna albifrons Pall.

56. Paprastasis uldukas - Columba oenas L.

57. Paprastasis purplelis - Streptopelia turtur L.

58. Liepsnotoji pelėda - Tyto alba Scop.

59. Paprastoji lututė - Aegolius funereus L.

60. Balinė pelėda - Asio flammeus Pontopp.

61. Paprastoji pelėdikė - Athene noctua Scop.

62. Didysis apuokas - Bubo bubo L.

63. Žvirblinė pelėda - Glaucidium passerinum L.

64. Uralinė pelėda - Strix uralensis Pall.

65. Paprastasis tulžys - Alcedo atthis L.

66. Europinis žalvarnis - Coracias garrulus L.

67. Kukutis - Upupa epops L.

68. Baltanugaris genys - Dendrocopos leucotos Bechst.

69. Tripirštis genys - Picoides tridactylus L.

70. Pilkoji meleta - Picus canus Gmel.

71. Žalioji meleta - Picus viridis L.

72. Dirvoninis kalviukas - Anthus campestris L.

73. Geltongalvė kielė - Motacilla citreola Pall.

74. Paprastoji mėlyngurklė - Luscinia svecica L.

75. Meldinė nendrinukė - Acrocephalus paludicola Vieill.

76. Sodinė starta - Emberiza hortulana L.

77. Pilkoji starta - Miliaria calandra L.

1. Balinis vėžlys - Emys orbicularis L.

2. Lygiažvynis žaltys - Coronella austriaca Laur.

1. Skiauterėtasis tritonas - Triturus cristatus Laur.

2. Raudonpilvė kūmutė - Bombina bombina L.

3. Žalioji rupūžė - Bufotes viridis Laur.

4. Nendrinė rupūžė - Epidalea calamita Laur.

5. Europinė medvarlė - Hyla arborea L.

1. Aštriašnipis eršketas - Acipenser oxyrhynchus Mitchill

2. Ežerinis sykas - Coregonus maraena Bloch

3. Skersasnukis - Chondrostoma nasus L.

4. Ežerinė rainė - Rhynchocypris percnurus Pallas

5. Vijūnas - Misgurnus fossilis L.

6. Baltijinis kirtiklis - Sabanejewia baltica Witk.

1. Ovalioji geldutė - Unio crassus Philipsson

2. Didysis arionas - Arion ater L.

3. Slapioji šiurpenė - Isognomostoma isognomostomos Schr.

4. Mažoji suktenė - Vertigo angustior Jeff

5. Keturdantė suktenė - Vertigo geyeri Lindh.

6. Pūstoji suktenė - Vertigo moulinsiana Dupuy

Boružinis storagalvis - Eresus kollari Rossi

Vabzdžiai - Insecta

1. Pavasarinis skydvėžis - Lepidurus apus L.

2. Vasarinis skydvėžis - Triops cancriformis Bosc

3. Reliktinė mizidė - Mysis relicta Lovén

4. Keturspyglė šoniplauka - Pallaseopsis quadrispinosa G. O. Sars

5. Plačiažnyplis vėžys - Astacus astacus L.

Medicininė dėlė - Hirudo medicinalis L.

II SKYRIUS

Dumbliai

Maurabragūnai - Charophyta

1. Baltijinis maurabragis - Chara baltica (Hartman) Bruzelius

2. Pilkšvasis maurabragis - Chara canescens Loisel.

3. Šiurpinis žvakidumblis - Lychnothamnus barbatus (Meyen) Leonh.

4. Kurklinis menturdumblis - Nitella confervacea (Bréb.) A. Braun

5. Lizdiškasis dumblabragis - Tolypella nidifica (O. F. Müll.) A. Braun

Samanos

Maršantijūnai - Marchantiophyta

Brijūnai - Bryophyta

Induočiai augalai - Tracheophyta

III SKYRIUS

Aukšliagrybūnai - Ascomycota

(įskaitant kerpes)

Papėdgrybūnai - Basidiomycota

# data[].attributes.attachment_link.title
Lietuvos raudonosios knygos saugomų rūšių sąrašas 2020 m. - Lietuvos raudonoji knyga

# data[].attributes.attachment_link.description
Lietuvos raudonosios knygos saugomų rūšių sąrašas 2020 m. (Įsigaliojo nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. ir galioja iki dabar)

# data[].attributes.body
Nuskenuol QR kodą ir paklausyk gyvūnų balsų.

# data[].attributes.body
Paskaityk ir sužinok įdomių faktų apie gyvūnus.