# data[].attributes.body
A fast fashion röviden a divat gyorsan változó világa, ahol szinte hetente jelennek meg új kollekciók. Célja, hogy olcsó ruhákat kínáljon, de ennek nagy ára van a környezetre és a társadalomra nézve.

# data[].attributes.body
Gyors gyártás, alacsony ár, és gyakran gyenge minőség.

# data[].attributes.body
Egy pamut póló gyártása akár 2700 liter vizet is igényelhet – ennyi vizet egy ember több mint két év alatt iszik meg.

# data[].attributes.body
A textilipar a világ széndioxid-kibocsátásának jelentős részéért felelős. Hogyan járulnak hozzá ezek a folyamatok a klímaváltozáshoz?

# data[].attributes.body
A fast fashion ruhák gyakran olyan országokban készülnek, ahol alacsony bérekért és sokszor veszélyes körülmények között dolgoznak az emberek.

# data[].attributes.body
Míg te olcsón vásárolsz ruhát, sok dolgozó napi pár száz forintért végzi a munkát – gondoltál már erre?

# data[].attributes.headline
Reflexió a saját vásárlási szokásainkról

# data[].attributes.subject
Reflexió a saját vásárlási szokásainkról

# data[].attributes.body
Te hogyan döntesz, amikor ruhát vásárolsz? Vajon szükséged van minden darabra, amit megveszel?

# data[].attributes.body
Vásárolj használt ruhákat, támogasd a helyi készítőket, és nézd meg a minőséget, ne csak az árat!

# data[].attributes.headline
A fast fashion iparág környezeti és társadalmi hatásai

# data[].attributes.subject
A fast fashion iparág környezeti és társadalmi hatásai

# data[].attributes.attachment_link.title
Ha a fast fashion rossz, akkor a Shein micsoda? A szuper olcsó és gyors ruhák valódi ára | Planet A

# data[].attributes.body
Designer ruhák olcsón

# data[].attributes.attachment_link.title
Itt vásárolj, ha másodkézből akarsz designer darabokat: 4 külföldi webshopot mutatunk

# data[].attributes.attachment_link.description
Sokszor találni olyan darabot, amit valaki csak egyszer viselt vagy teljesen használatlan, így jobb üzlet lehet ilyenbe befektetni, mint egy vadiújba.

# data[].attributes.body
Vidd vissza a régi H&M ruháidat

# data[].attributes.attachment_link.description
Légy klubtag, hogy fantasztikus ajánlatokat kaphass!

# data[].attributes.body
Mivel jár ha felhalmozod a ruhákat

# data[].attributes.attachment_link.title
Brutális környezetszennyezés a fast fashion valódi ára - Greenfo

# data[].attributes.attachment_link.description
Az EU évente 12,6 millió tonna textilhulladékot termel, aminek többségét elégetik, exportálják, vagy hulladéklerakón végzi. A globális üvegházgáz kibocsátás 2-10%-áért a ruhaipar felel, ugyanakkor azon ruhák aránya, amiket sosem adnak el, 10-40% között mozog. Ráadásul a textilipar számára víz és energia is szükséges, továbbá a gyapjú és pamut mellett a szintetikus szálak is megjelennek, ami… Tovább »

# data[].attributes.body
A fast fashion negatív környezeti és társadalmi hatásai vannak világszerte.

# data[].attributes.body
A fast fashion-nek környezetvédelmi költségei mellett emberi erőforrás igénye is jelentős. A fast fashion hatással van azokra a ruházati iparban dolgozókra, akik veszélyes környezetben, alacsony bérért és alapvető emberi jogok nélkül dolgoznak.

# data[].attributes.attachment_link.title
OldBlue | Újrahasznosított farmer termékek

# data[].attributes.body
Mik is tartoznak a fast fashion márkák közé?

Pl: shein,temu,new yorker,sinsay,zara,asos,berskha, és rengeteg más márka amikről nem gondolnád!

ajánlott utánna nézni a nem fast fashion boltoknak.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Ha megtetszik egy ruha megveszed annak ellenére hogy nincs rá szükséged?

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Veszel olyan ruhát ami nem tömeg márka? Mint például nike,adidas...

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Szerinted kínos, ha valaki nem márkás ruhákat hord?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A gyermekmunka napjainkban még mindig túl széles körben elterjedt társadalmi csapás, amely továbbra is megközelítőleg 200 millió gyermektől és fiataltól tagadja meg az tanuláshoz való jogot és a kizsákmányolás súlyos formáinak teszi ki őket.

Az UNICEF becslései szerint szerte a világban minden hatodik 5 és 14 év közötti gyermek komoly fizikai munkát végez. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) adatai szerint jelenleg hozzávetőlegesen 218 millió 5-17 év közötti gyermeket dolgoztatnak világszerte. Közülük 152 millióra tehető a kizsákmányoló gyermekmunka áldozatainak száma, és nagyjából az érintettek fele, mintegy 73 millió kiskorú végez veszélyes gyermekmunkát.Legtöbben azért kényszerülnek munkára, hogy családjaikat támogassák, bár sok esetben a puszta túlélésükért küzdenek. A gyermekmunka teljes visszaszorítása kilátástalan törekvésnek tűnik, de az életveszélyes és kínzó rabszolgakörülmények közül ki kell emelni a kicsiket. Sokan „munkáltatójukkal" együtt élnek, és bántalmazásnak, szexuális erőszaknak, kizsákmányolásnak vannak kitéve.

A becslések szerint a munkára kényszerített kiskorúak 70% -a a mezőgazdaságban, 50% -a pedig rendkívül kockázatos munkahelyeken dolgozik. A világ minden részén a szaléziak soha nem fáradnak el abban, hogy kérjék a kiskorúak jogainak tiszteletben tartását, tudatában annak, hogy az oktatás kulcsfontosságú és továbbra is kulcsfontosságú marad annak érdekében, hogy a gyermekeket ne használják ki és ők lehessenek saját jövőjük főszereplői.
Te tudod, hogy kik készítik a ruháidat?
Te tudod, ki készítette a ruhát, amelyet éppen viselsz? Nem a márkájára gondolunk, hanem azokra az emberekre, akik ténylegesen dolgoztak a pulcsidon, az edzőcipődön vagy éppen az esküvői ruhádon. És hogy miért olyan fontos ez?

Belegondoltál már abba, hogyan lehetséges, hogy lassan olcsóbban tudsz magadnak a leárazásokon ruhát venni, mint ebédmenüt egy étteremben? Sajnos nincs mögötte csoda: azért kerülhet ennyibe, mert nagyon sok márka a dolgozók munkabérén és munkakörülményein spórolva távoli országokba (Banglades, Kambodzsa) helyezi ki a gyártást, ezek a dolgozók (sok helyen gyerekek is) pedig kemény árat fizetnek a mi divatőrületünkért. Nem véletlen, hogy "sweatshop"-nak is hívják ezeket a kizsákmányoló gyárakat.

Pedig a divat alapvetően nem ördögtől való, az öltözködés és a stílus a kultúra része. A probléma abból fakad, hogy a divatipar egyre kevésbé átlátható. Ezen pedig túlzások nélkül emberi sorsok és bolygó jövője múlik.

Szinte minden nagy textilipari brandnél ma már úgy járnak el, hogy a design megtervezése, a tesztelés és a marketing marad a fejlett tulajdonosi országokban, míg a termékeket a fejlődő országokban varrják. A verseny kegyetlen. A befektetőbarát környezet kialakítása érdekében India például mellőzte a munkaügyi ellenőrzéseket és vizsgálatokat, a munkaerőköltségek pedig egyre lejjebb süllyednek.

A ruhagyártó üzemekben napi 12 óránál is többet dolgoztatott gyerekek egyike elmondta, hogy 14 évesen kezdett dolgozni az egyik ruhagyárban, ahová lényegében mindenkit felvettek, aki dolgozni akart. Reggeltől este tízig dolgoztatták őket, embertelen állapotok között, rendezetlen, piszkos és kényelmetlen munkakörnyezetben. Az illegális üzemek gyakorta nem állnak másból, mint egy szobából, 15-20 varrógéppel. Gyakran nincsenek vészkijáratok, sem tűzvédelmi tervek, tűzoltókészülékről nem is beszélve. Szabadság nincs, sőt előfordul, hogy a két műszak között a feszített tempó miatt a gyárban kell aludniuk. Nincs idejük iskolába járni. Hajnaltól napestig dolgoznak, 6 egész nap és egy fél nap egy héten, minimál fizetésért. Sokan közülük faluról jönnek a nagyvárosokba, egy jobb élet reményében vállalják ezt a rabszolgaságot.
Akik nem játszanak a labdákkal

Az északkelet-pakisztáni városban, Sialkotban varrják a világon forgalomba került labdák közel 70 százalékát. Egy-egy varrodai munkás naponta három labdát tud elkészíteni, ez évi mintegy 40 millió labdát jelent. Ezek közül nagyon sok 4-12 éves gyerek kezei közül kerül ki. Sok pakisztáni család kényszerül arra, hogy a megélhetés érdekében munkába küldje a gyerekeket. A labdagyárak jellemzően sok 14 év alattit foglalkoztatnak, amin csak úgy lehetne változtatni, ha a felnőtt dolgozók bérét megemelnék. A gyártók ezzel szemben igyekeznek minél távolabb tartani a szakszervezeteket az üzemektől, hogy ne lehessen fellépni a fizetés nélküli túlóra, a testi fenyítés, vagy a gyermekek dolgoztatása miatt. A fokozódó társadalmi nyomás hatására 1997-ben a legtöbb nagy gyártó kénytelen volt aláírni az Atlantai Egyezményt, amelyben vállalták, hogy a labdák előállításához nem vesznek igénybe gyerekmunkát. Az egyezményt az UNICEF, a pakisztáni kereskedelmi kamara és az ENSZ Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO - International Labour Organization) közösen hozta tető alá. Ezzel azonban nem szűntek meg a problémák, a szerződés ugyanis csak focilabdákra és egyes gyártókra vonatkozik, a textilgyártókra továbbra sincsenek ilyen előírások.

A civil szervezetek is érzékelik, hogy a gyermekmunka tiltása önmagában nem jelent megoldást a helyzetre, mert az jelen pillanatban az érintett családok megélhetését veszélyezteti, ezért is szorgalmazzák a méltányos kereskedelem (fair trade) elterjesztését.
Aysha egy napja
Az etióp kislány, Aysha egy napjáról készült kisfilm bepillantást enged abba, hogy milyen sors jutott azoknak a gyerekeknek, akik arra kényszerülnek, hogy cselédként dolgozzanak idegen háztartásokban.

Fotó: MTI/EPA/Abir Abdullah

Összeállítás a www.nyugat.hu/secretstories.hu/hvg.hu/ femina.hu/csalad.hu cikkei alapján.

Szaléziak.HU

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
a gyermekmunka elleni világnap – a láthatatlan munkások

# data[].attributes.attachment_link.title
Szaléziak.HU - A gyermekmunka elleni világnap - a láthatatlan munkások

# data[].attributes.attachment_link.description
A gyermekmunka napjainkban még mindig túl széles körben elterjedt társadalmi csapás, amely továbbra is megközelítőleg 200 millió gyermektől és fiataltól tagadja meg az tanuláshoz való jogot és a kizsákmányolás súlyos formáinak teszi ki őket.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Fontos a mai világban hogy márkás ruhát hordj?

# data[].attributes.body
Az állatokra is negatív hatással van a fast fashion. A vadonban az élővizekbe juttatott mérgező színezékek és mikroszálak a szárazföldi és a tengeri élőlények szervezetébe egyaránt belekerül.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Te lenézel más embert mert nem márkás a ruhája vagy használt ruhát hord?

# data[].attributes.body
Már egyetlen farmer elkészítése is brutális környezeti károkat okoz: 7 ezer liter vizet pazarlunk el darabonként

A divatipar a világ második legszennyezőbb ágazata. Egyetlen farmer elkészítése is hihetetlenül sok vizet és veszélyes vegyi anyagot igényel.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Azért hordunk/veszünk drága ruhákat mert mindenki azokat hordja?

# data[].attributes.body
A szőrmefarmokon annyi valódi szőrme készül szörnyű körülmények között, hogy olcsóbb lett előállítani és megvásárolni, mint a műszőrmét.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Szerinted fura ha valaki használt/örökölt ruhákat hord?