# data[].attributes.headline
Latvijas Neatkarības kustība (1905. gada revolūcija un latviešu politiskā aktivitāte cariskajā impērijā)

# data[].attributes.subject
Latvijas Neatkarības kustība (1905. gada revolūcija un latviešu politiskā aktivitāte cariskajā impērijā)

# data[].attributes.body
1905. gada revolūcija bija svarīgs solis Latvijas nacionālajā kustībā, kad latvieši pieprasīja vairāk tiesību un brīvības no Krievijas impērijas. Tas veicināja politiskās aktivitātes un vēlmi pēc neatkarīgas valsts.

# data[].attributes.attachment_link.title
Latvijas Nacionālās neatkarības kustība — Vikipēdija

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Nacionālās neatkarības kustība (LNNK) bija politiska organizācija Latvijā no 1988. gada līdz 1997. gadam, kad tā apvienojās ar apvienību Tēvzemei un Brīvībai, izveidojot jaunu partiju — Tēvzemei un Brīvībai/LNNK.

# data[].attributes.headline
Latvijas Pagaidu valdības izveidošana (1917. gada novembris pēc Oktobra revolūcijas)

# data[].attributes.subject
Latvijas Pagaidu valdības izveidošana (1917. gada novembris pēc Oktobra revolūcijas)

# data[].attributes.body
Pēc Krievijas impērijas sabrukuma un Oktobra revolūcijas, latviešu politiķi izveidoja Pagaidu valdību, lai organizētu valsts nākotni, sagatavojot ceļu Latvijas neatkarības pasludināšanai 1918. gadā.

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Pagaidu valdība bija oficiālais nosaukums Latvijas Republikas pirmajām valdībām no 1918. gada 19. novembra līdz 1920. gada 11. jūnijam.[1] Pagaidu valdībai bija Latvijas Tautas padomes dotas pilnvaras vadīt valsti līdz Satversmes sapulces sasaukšanai. Latvijas Pagaidu valdību vadītājs bija Kārlis Ulmanis no Latviešu zemnieku savienības. Viņš vadīja trīs Pagaidu valdības:

# data[].attributes.headline
Latvijas Republikas proklamēšana (1918. gada 18. novembris)

# data[].attributes.subject
Latvijas Republikas proklamēšana (1918. gada 18. novembris)

# data[].attributes.body
Latvijas Tautas padome 1918. gada 18. novembrī proklamēja Latvijas neatkarību, kļūstot par pirmo patstāvīgo valsti Baltijā pēc Pirmā pasaules kara, kas bija liels pagrieziens valsts vēsturē.

# data[].attributes.attachment_link.title
Latvijas Republikas proklamēšanas diena — Vikipēdija

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Republikas proklamēšanas diena ir Latvijas neatkarības pasludināšanas atzīmēšanas diena, kas tiek svinēta 18. novembrī. Tā ir valsts brīvdiena.

# data[].attributes.headline
Rīgas atbrīvošana no Bermonta karaspēka (1919. gada 11. novembris)

# data[].attributes.subject
Rīgas atbrīvošana no Bermonta karaspēka (1919. gada 11. novembris)

# data[].attributes.body
1919. gada 11. novembrī Latvijas armija un tās sabiedrotie atbrīvoja Rīgu no Bermonta karaspēka, kas bija mēģinājis pārņemt varu un radīt šķēršļus Latvijas neatkarībai.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bermonts uzbrūk Rīgai – 1919. gadā sākas Neatkarības kara izšķirošās cīņas

# data[].attributes.attachment_link.description
Pirms simt gadiem, 1919. gada 8. oktobrī, Pāvela Bermonta-Avalova komandētais vācu un krievu karaspēks devās uzbrukumā Rīgai. Šajā dienā sākās gandrīz divus mēnešus ilgās cīņas pret bermontiešiem, kas…

# data[].attributes.headline
Latvijas brīvības cīņas (1919. – 1920.gads)

# data[].attributes.subject
Latvijas brīvības cīņas (1919. – 1920.gads)

# data[].attributes.body
(Konflikts ar Bermonta karaspēku un Krievijas bolševikiem):
Latvijas brīvības cīņas bija ilgstošs konflikts, kurā Latvijas armija cīnījās pret Bermonta karaspēku un Krievijas bolševikiem, lai iegūtu pilnīgu neatkarību no ārējiem ienaidniekiem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Neatkarības karš[3][4][5] jeb Latvijas brīvības cīņas bija karš pret jaundibinātās Latvijas Republikas teritorijā iebrukušo Sarkano armiju, kas izvērtās cīņās par neatkarīgu un demokrātisku Latvijas republiku. Cīņas ietvēra dažādas pilsoņu karam raksturīgas epizodes. Karadarbība sākās drīz pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada 18. novembrī un beidzās līdz ar Latvijas—Krievijas miera līguma noslēgšanu 1920. gada 11. augustā. Latvija, ko pakāpeniski atzina Igaunija, Polijas Otrā republika un Rietumu Antantes sabiedrotie (sākotnēji tikai de facto), neatkarības kara laikā ar dažādu sabiedroto palīdzību sakāva gan Padomju Latvijas armiju, gan vācu Dzelzsdivīziju un Rietumkrievijas Brīvprātīgo armiju. Vietējie vācbaltieši, kas bija apvienojušies Baltijas landesvērā, dažādos kara posmos gan atbalstīja Tautas padomes izveidoto Pagaidu valdību, gan karoja pret to, kad atbalstīja Niedras valdību. Latvijas Neatkarības kara iznākumu ietekmēja arī Krievijas pilsoņu kara, Igaunijas brīvības cīņu un Poļu—padomju kara gaita. Neatkarības kara veterānu apbalvošanai 1920. gadā izveidoja Lāčplēša Kara ordeni.

# data[].attributes.headline
Miera līguma noslēgšana ar Krieviju (1920. gada 11. augusts – Tartu miera līgums)

# data[].attributes.subject
Miera līguma noslēgšana ar Krieviju (1920. gada 11. augusts – Tartu miera līgums)

# data[].attributes.body
Ar Tartu miera līgumu 1920. gadā tika oficiāli noslēgta miera vienošanās starp Latviju un Krieviju, kurā tika atzīta Latvijas neatkarība un noteiktas valsts robežas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Latvijas—Krievijas miera līgums — Vikipēdija

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas—Krievijas miera līgums jeb 1920. gada Rīgas miera līgums (krievu: Рижский мирный договор 1920 года) tika parakstīts 1920. gada 11. augustā starp Latviju un Krievijas PFSR. Līgums oficiāli izbeidza Latvijas brīvības cīņas, un, to atzīmējot, 11. augustā svin Latvijas brīvības cīnītāju piemiņas dienu.

# data[].attributes.body
1920. gada vēlēšanās tika ievēlēti deputāti, kas izstrādāja pirmo Latvijas Republikas konstitūciju, nostiprinot demokrātiskās vērtības un iekārtu, kas nodrošināja tautas pārstāvību un tiesības.

# data[].attributes.headline
Latvijas pirmā konstitūcija (1922. gada 7. novembris)

# data[].attributes.subject
Latvijas pirmā konstitūcija (1922. gada 7. novembris)

# data[].attributes.body
Latvijas pirmā konstitūcija, kas tika pieņemta 1922. gadā, kļuva par pamatu valstiskajai kārtībai un demokrātijai, nodrošinot pilsoņu tiesības un valsts pārvaldības struktūru.

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas PSR Konstitūcija (Pamatlikums) (krievu: Конституция (Основной закон) Латвийской ССР) bija Latvijas PSR pamatlikums, kas pieņemts 1940. gadā pēc Latvijas okupācijas un iekļaušanas Padomju Savienības sastāvā.

# data[].attributes.headline
Autoritārisma perioda sākums (1934. gada 15. maija apvērsums un Kārļa Ulmaņa valdība)

# data[].attributes.subject
Autoritārisma perioda sākums (1934. gada 15. maija apvērsums un Kārļa Ulmaņa valdība)

# data[].attributes.body
1934. gada 15. maijā, pēc Kārļa Ulmaņa apvērsuma, Latvijā tika izveidota autoritāra valdība, kas izbeidza demokrātisko pārvaldi un ieviesa stingru politisko kontroli.

# data[].attributes.headline
Piekļuve padomju režīmam (1940. gadā Latvija tika okupēta)

# data[].attributes.subject
Piekļuve padomju režīmam (1940. gadā Latvija tika okupēta)

# data[].attributes.body
1940. gadā Latvija tika okupēta un anektēta no Padomju Savienības, līdz 1990. gadam atradās padomju ietekmē, kas ietekmēja politisko, sociālo un kultūras dzīvi valstī.

# data[].attributes.headline
Sibīrijas izsūtījumi (1940. un 1950. gadi)

# data[].attributes.subject
Sibīrijas izsūtījumi (1940. un 1950. gadi)

# data[].attributes.body
Padomju varas laikā tūkstošiem Latvijas iedzīvotāju tika izsūtīti uz Sibīriju, kur viņi saskārās ar smagiem apstākļiem, kas atstāja dziļu traumu paaudžu atmiņās.

# data[].attributes.headline
Cīņa par tautas identitāti un neatkarību (1970.–1980. gadi)

# data[].attributes.subject
Cīņa par tautas identitāti un neatkarību (1970.–1980. gadi)

# data[].attributes.body
70.–80. gados pieauga latviešu vēlme atgūt nacionālo identitāti, pretoties padomju okupācijai un meklēt veidus, kā atjaunot Latvijas neatkarību, neraugoties uz režīma represijām.

# data[].attributes.headline
Perestroika un reformas (Gorbačova vadībā 1985.–1990)

# data[].attributes.subject
Perestroika un reformas (Gorbačova vadībā 1985.–1990)

# data[].attributes.body
Mihaila Gorbačova vadībā tika uzsāktas perestroikas reformas, kas deva jaunu impulsu Latvijas neatkarības atgūšanas kustībai, ļaujot iedzīvotājiem paust savas vēlmes pēc pārmaiņām.

# data[].attributes.body
Baltijas ceļš bija miermīlīgs protests, kurā piedalījās vairāk nekā 2 miljoni cilvēku, veidojot cilvēku ķēdi no Tallinas līdz Viļņai, lai pieprasītu Baltijas valstu neatkarību no PSRS.

# data[].attributes.headline
Latvijas neatkarības atjaunošana (1990. gada 4. maijs)

# data[].attributes.subject
Latvijas neatkarības atjaunošana (1990. gada 4. maijs)

# data[].attributes.body
Latvijas Augstākā padome 1990. gada 4. maijā pasludināja Latvijas neatkarības atjaunošanu, izbeidzot vairāk nekā 50 gadus ilgušo padomju okupāciju un atgūstot pilnīgu suverenitāti.

# data[].attributes.headline
Latvija iestājas NATO un ES (2004. gada 1. maijs)

# data[].attributes.subject
Latvija iestājas NATO un ES (2004. gada 1. maijs)

# data[].attributes.body
2004. gadā Latvija kļuva par pilntiesīgu NATO un Eiropas Savienības dalībvalsti, kas palīdzēja nostiprināt tās drošību un ekonomisko attīstību starptautiskajā mērogā.

# data[].attributes.headline
Ekonomiskās reformas un augsts attīstības līmenis

# data[].attributes.subject
Ekonomiskās reformas un augsts attīstības līmenis

# data[].attributes.body
Pēc neatkarības atjaunošanas Latvija veica būtiskas ekonomiskās reformas, kas veicināja ekonomisko izaugsmi, samazinot bezdarbu un palielinot dzīves līmeni līdz Eiropas Savienības standartiem.

# data[].attributes.headline
Latvijas dalība globālās iniciatīvās un sadarbība ar starptautiskām organizācijām

# data[].attributes.subject
Latvijas dalība globālās iniciatīvās un sadarbība ar starptautiskām organizācijām

# data[].attributes.body
Latvija aktīvi piedalās starptautiskajās organizācijās, tostarp ANO, un veicina globālās iniciatīvas, tādējādi kļūstot par svarīgu dalībnieku pasaules politikas un ekonomikas procesos.

# data[].attributes.body
1. Latvijas vēsture ir bijusi pilna ar izšķirošiem notikumiem, kas veidojuši tās neatkarību, kultūru un identitāti, vienlaikus arī piedzīvojot dažādus traģiskus un nozīmīgus posmus.

2. Latvijas neatkarības atgūšana un veiksmīga integrācija Eiropas un globālajā telpā ir svarīgs solis valsts ilgtspējīgai attīstībai un stabilitātei, veidojot tās nākotni.