# data[].attributes.body
U Francuskoj su postojala 3. staleža. Prvi stalež su bili svećenici njih je bilo oko 120 000 i imali su goleme prihode. Drugi stalež su bili plemići njih je bilo oko 350 000 i primaju godišnje plaće od kralja, a često imaju druge izvore plaća. Treći stalež su bili građani njih je bilo 26 milijuna, a od tih 26 milijuna samo 3 milijuna su bili bankari, trgovci i poduzetnici, a ostalih 23 milijuna su bili seljaci i kmetovi. Treći stalež se borio za pravo glasa i da svi plaćaju porez, a ne samo oni.

# data[].attributes.body
Ustav je donio mnoge odluke koje su promijenile francusko društvo, a neke od njih su: Ukidanje feudalizma i nasljednog plemstva, crkvena se dobra proglašavaju nacionalnom imovinom, redovničko svećenstvo je ukinuto, a biskupi i župnici birani su kao i ostali državni službenici. U rujnu 1791.godine Ustavotvorna skupština je donijela Ustav kojim je Francuska proglašena ustavnom monarhijom i od tada je kralj dijelio vlast sa Skupštinom.

# data[].attributes.body
Luj XVI. vladao je Francuskom od 1774. do 1792. Oženio se s Marijom Antoanetom kćeri Marije Terezije ujedno i vladarice habsburške monarhije. 1789. Luj XVI potrošio je sav novac koji je imao na odjeću i portrete, ali njegova žena nije bila ništa drukčija ona bi kupovala skupe haljine koje bi samo jednom nosila. Zbog prevelikih dugova sazvao je Skupštinu državnih staleža za uvođenje novih poreza koji su bili još više skuplji 1789.

# data[].attributes.body
Zastupnici 3. staleža u lipnju 1789.godine odlučuju se proglasiti narodnom skupštinom. Kasnije im se pridružilo dio plemstva i svećenstva te za mjesec dana su se proglasili Ustavotvornom skupštinom.

# data[].attributes.headline
Početak Francuske revolucije i napad na Basillu

# data[].attributes.subject
Početak Francuske revolucije i napad na Basillu

# data[].attributes.body
Francuska revolucija je počela 14.7.1789.godine. osvajanjem zatvora Bastilla, a napali su ga jer su saznali da kralj prikuplja vojsku kako bi rastjerao skupštinu i zato što su znali da to kralju znači njegov simbol apsolutizma.

# data[].attributes.body
3. stalež se pobunio jer je došlo do loših uvjeta za život. Nisu imali pravo glasa i morali su plaćati velike poreze za razliku od 1. i 2. staleža.

# data[].attributes.body
Veliki porez je 3. stalež natjerao na pobunu jer su oni trebali plaćati porez ,a 1. i 2, stalež nisu trebali plaćati porez koji je sada bio još veći zbog Skupštine državnih staleža.

# data[].attributes.body
Novim ustavom izvršna je vlast povjerena Direktoriju, vladi petorice koja je zajednički upravljala zemljom i pravo glasa opet je bilo ograničeno imovinskim cenzusom.

# data[].attributes.body
U rujnu 1792. Konvent (Konvent je bila nova skupština koja je bila izabrana općim pravom) je Francusku proglasio republikom. Nakon dva mjeseca u zidu dvora nađen je željezni ormar. U ormaru su se nalazili tajni dokumenti koji su potvrdili da kralj ima tajne veze s neprijateljima. Francuska je bila u ratu s puno europskih država i kralj je bio osuđen na smrt i pogubljenje 1793.godine.

# data[].attributes.body
Jakobinci su bili siromašniji dio građana koji su dobili ime po samostanu sv. Jakova u Parizu, a vodio ih je Maximilian Robespierre. Zauzimali su se za opće pravo glasa i ukidanje monarhije. Jakobinci su 1793.godine zbacili žirodince te preuzeli vlast. Uveli su teror ili ti strahovladu u državu tako što su sve koji su radili za Luja XVI. osuđivali na giljotinu. Tijekom 14 mjeseci vlasti pogubili su 40 000 ludi i među njima Lujevu ženu Mariju Antoanetu među njima. Zbačeni su s vlasti te su Maximilian i njegovi najbliži suradnici su bili osuđeni na giljotinu i vlast su opet preuzeli žirodinci.