# data[].attributes.body
Francuskom je vladao Luj XVI. i u njegovo doba Francuska je bila apsolutistička monarhija.

# data[].attributes.body
Francusko je društvo prije revolucije bilo podijeljeno na tri staleža. Prva dva staleža, visoko svećenstvo i plemstvo, bila su u povlaštenom položaju. Treći stalež su činili svi ostali- seljaci, obrtnici i trgovci, kmetovi, poduzetnici, bankari... Njihova su porezna davanja bila puno veća.

# data[].attributes.body
Francuska je prije revolucije bila apsolutistička monarhija. Trećem staležu se to nije svidjelo pa su se proglasili Ustavotvornom skupštinom.

# data[].attributes.body
Uzroci pobude trećeg staleža su plaćanje velikog poreza i željeli su pravo glasa i ravnopravnost.

# data[].attributes.headline
DOGAĐAJ KOJI JE TREĆI STALEŽ NATJERAO NA POBUNU

# data[].attributes.subject
DOGAĐAJ KOJI JE TREĆI STALEŽ NATJERAO NA POBUNU

# data[].attributes.body
Luj XVI. je sazvao Skupštinu državnih staleža i od državnih staleža namjeravao je zatražiti odobrenje za uvođenje novih poreza. Treći je stalež u tome vidio mogućnost za popravljenje svojega položaja. Svaki stalež je imao po jedan glas. Kako su se interesi prvih staleža podudarali, oni su, s dva glasa prema jedan bez poteškoća mogli donositi odluke sebi na korist, a na štetu trećeg staleža. Stoga se zastupnici trećeg staleža u lipnju 1789. odlučuju proglasiti narodnom skupštinom. Sljedećeg mjeseca proglasili su se Ustavnom skupštinom, koja je trebala donijeto novi Ustav-temeljni državni zakon. Kralj i i oni koji se nisu pridružili skupštini bili su zabrinuti, pa su počeli pripremati nasilno rušenje Ustavotvorne skupštine.

# data[].attributes.body
Francuska revolucija počela je 14.srpnja 1789. osvajanjem Bastille. Naoružani stanovnici Pariza napali su i osvojili tvrđavu Bastille kada su saznali da kralj prikuplja vojsku koja bi trebala rastjerati skupštinu i ubiti njezine vođe. Revolucija se ubrzo proširila cijelom Francuskom, gradovima i selima. Kraljevska se vlast urušavala. Početkom kolovoza Narodna je skupština ukinula porezne i druge povlastice 1. i 2. staležu. Vrhunac promjena je donošenje Deklaracije o pravima čovjeka i građana. Misao deklaracije je  da se ljudi rađaju slobodni te da bi pred zakonom svi trebali biti jednaki i ravnopravni .Prije ustava skupština je ukinula feudalizam i nasljedno plemstvo, crkven se dobra proglašavaju nacionalnom imovinom, redovničko svećenstvo je ukinuto, a biskupi i župnici birani su kao i ostali državni službenici

# data[].attributes.body
U rujnu 1791. godine Ustavotvorna je skupština donijela Ustav kojim je Francuska proglašena ustavnom monarhijom. Otada je kralj dijelio vlast sa Skupštinom: ona je donosila zakone, odlučivala o ratu i mir, a kralju je ostavljena mogućnost veta. Ustav je potvrdio ravnopravnost građana pred zakonom, ali puna ravnopravnost nije ostvarena. Puno pravo imali su samo bogati, a ženama i siromašnima je i dalje bilo uskraćeno. Interese siromašnih građana u Skupštini zastupali su jakobinci i oni su se zauzimali za ukidanje monarhije i proglašenje republike. Bogate su zastupali žirondinci i oni su se protivili općem pravu glasa.

# data[].attributes.body
Revolucionarne promjene u Francuskoj zabrinule su europske vladare i oni su se bojali širenja ideja Francuske revolucije i na njihove zemlje. Stoga su planirali vojnom silom obnoviti stari poredak u Francuskoj. Takve je planove podupro i sam Luj XVI.  U travnju 1792. kralj u skupštini predložio objavu rata u Austriji u nadi da će poraz omogućiti ponovnu uspostavu apsolutizma. Francuska je vojska u početku doživljavala poraze. Habsburška i pruska vojska došle su nadomak Parizu. Tada su počele jačati sumnje da kralj surađuje s protivničkim silama pa ga je skupština udaljila s prijestolja. Neprijateljski prodor je zaustavljena, a općim pravom glasa izabrana je nova skupština-Narodni konvent. U rujnu 1792. Konvent je ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom. Poslije dva mjeseca pronađeni su dokumenti koji su potvrdili sumnje u kraljeve tajne veze s neprijateljem. Kralj je osuđen na smrt i pogubljen sljedeće godine.

# data[].attributes.body
Jakobinci su u lipnju 1793. izbacili žirodince i preuzeli vlast. Uspjeli su bolje organizirati obranu i natjerati neprijatelje na povlačenje, ali istodobno su u zemlji uveli teror (strahovladu). Svoje protivnike su osuđivali na giljotinu. Tijekom 14 mjeseci vlasti jakobinci su pogubili gotovo 40 000 ljudi među njima i kraljicu Mariju Antonetu. Zbog strahovlade izgubili su potporu naroda i izbačeni su s vlasti. Vlast su opet preuzeli žirodinci. Novim ustavom izvršna vlast je povjerena Direktoriju, vladi petorice koja je zajednički upravljala zemljom.

# data[].attributes.body
Francuskom revolucijom su određena osnovna građanska prava kao što su jednakost i politička prava te sloboda čovjeka i građana. Tijekom revolucije donijeto je nekoliko dokumenata i deklaracija u kojima su bila definirana prava čovjeka. Najznačajnija je Deklaracija iz 1793. godine kojom su bile određene društvene jednakosti. Apsolutnu monarhiju Luja XVI. na kraju je zamijenilo Napoleonovo carstvo.