# data[].attributes.body
Els Estats Generals eren una assemblea representativa de tres estaments: la noblesa, el clergat i el tercer estat (els ciutadans comuns). Es van convocar en situacions excepcionals. Cada estament tenia un vot i, sovint, els dos primers estaments s'unien per aconseguir les seves pròpies prioritats, deixant el tercer estat en desavantatge

# data[].attributes.body
L'Assemblea Constituent es va crear com a resultat de la Revolució Francesa. Aquesta assemblea va ser una legislatura provisional que va estar en funcionament des del 9 de juliol de 1789 fins al 30 de setembre de 1791 (creació de la constitució) i va ser responsable d'elaborar la primera constitució de França, que es va adoptar l'any 1791.

# data[].attributes.body
La Constitució de 1791 va ser una constitució burgesa que va ser promulgat durant la Revolució Francesa i va marcar una transició important en la història política de França

# data[].attributes.body
És un sistema de votació en què el dret a votar està restringit a aquelles persones que compleixen determinats requisits com per exemple: determinat nivell de educació, posseí una determinada quantitat de terres...

# data[].attributes.body
Es va establir una nova legislatura coneguda com l'Assemblea LLegislativa, que estava formada per diputats elegits. Aquesta legislatura tenia la responsabilitat de fer les lleis i supervisar l'executiu.

# data[].attributes.body
L'Assemblea Nacional va ser una legislatura francesa que va funcionar com a òrgan legislatiu i va ser creada com a resultat de la Revolució Francesa. Va operar des del 1 d'octubre de 1791 fins al 20 de setembre de 1792. Aquesta assemblea va ser un pas significatiu en la transició de França cap a una monarquia constitucional cap a una república.

# data[].attributes.body
La Monarquia Constitucional de 1791 va ser el sistema de govern establert a França després de l'adopció de la Constitució de 1791. Aquesta nova forma de govern va marcar una transició de la monarquia absoluta a un sistema en què el poder del rei es va veure limitat per una constitució i una assemblea legislativa.

# data[].attributes.body
La Constitució de 1793, va ser la segona constitució de França durant la Revolució Francesa. Va ser adoptada el 24 de juny de 1793, però mai va entrar en vigor de manera efectiva. Aquesta constitució va ser de curt període i va ser reemplaçada més tard per la Constitució de 1795.

# data[].attributes.body
És un sistema de votació en què totes les persones adultes tenen dret a votar sense restriccions discriminatòries

# data[].attributes.body
La Convenció Jacobina, va ser l'altre de les dues principals faccions polítiques de l'Assemblea Nacional durant la Revolució Francesa. Aquesta facció estava formada per radicals i revolucionaris que defensaven canvis significatius i reformes més profundes en la societat i en les estructures polítiques de França.

# data[].attributes.body
Va un període de repressió i violència extrema que es va viure durant la Revolució Francesa i que va ser orquestrat principalment per la facció més radical de la Convenció, coneguda com la Convenció Jacobina.

# data[].attributes.body
La Convenció Girondina, va ser una de les dues principals faccions polítiques de l'Assemblea Nacional durant la Revolució Francesa, va jugar un paper significatiu en els primers anys de la revolució, però va ser eclipsada per la més radical Convenció Jacobina.

# data[].attributes.body
va ser l'assemblea legislativa que va exercir el poder a França des del 20 de setembre de 1792 fins al 26 d'octubre de 1795. La Convenció va ser cridada així perquè la seva principal funció era redactar una nova constitució per a la República Francesa.

# data[].attributes.body
El Comitè de Salvació es va establir el 1793 i es va mantenir en funcionament fins al 1795. Va ser un òrgan revolucionari que va assumir el control del govern i va exercir un poder executiu virtualment dictatorial a França durant un període d'agitació i guerra. Estava compost per líders revolucionaris com Maximilien Robespierre, Georges Danton, Jean-Paul Marat...

# data[].attributes.body
Lluís XVI, va ser el rei de França des de 1774 fins a la seva execució el 1793. Va ser l'últim monarca absolutista de França i el seu regnat va abastar un període de temps crucial en la història del país, incloent-hi la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
L'assalt a la Presa de la Bastilla el 14 de juliol de 1789 és un esdeveniment històric important a la Revolució Francesa. La Bastilla era una presó a París que simbolitzava l'opressió de l'Antic Règim i havia esdevingut un símbol de la tirania reial. L'assalt a la Bastilla va marcar l'inici de la Revolució Francesa i es considera un punt d'inflexió a la història de França.

# data[].attributes.body
QUAN SURT I MORT

# data[].attributes.body
EL MATA ROBESPIERRE

# data[].attributes.body
COM EL MATEN I PERQUE

# data[].attributes.body
Durant aquest període (1792-1804), França es va transformar en una república i va deixar de ser una monarquia. La Revolució Francesa, que va començar el 1789, va marcar un període d'agitació política i social que va portar a la caiguda de la monarquia, l'establiment d'un govern republicà i transformacions profundes en la societat i la política francesa.

# data[].attributes.body
La Convenció Termidoriana, va ser un període a la Revolució Francesa que va tenir lloc després del període del Regnat del Terror i del col·lapse del Comitè de Salvació. Va rebre el seu nom del mes termidor, que al calendari republicà francès corresponia aproximadament al juliol.

# data[].attributes.body
Durant aquest període, van restaurar l'estabilitat i la moderació política a França, amb al radicalisme i la violència del Regnat del Terror. Tot i això, el Directori va ser marcat per la inestabilitat política, la corrupció i l'agitació.

# data[].attributes.body
La Constitució de 1795, va ser una de les constitucions que va governar França durant la Revolució Francesa. Aquesta constitució va marcar una transició en la història política de França, posant fi al període del Regnat del Terror i establint un sistema de govern més moderat després de la caiguda del Comitè de Salvació Pública.

# data[].attributes.body
És un sistema de votació en què el dret a votar està restringit a aquelles persones que compleixen determinats requisits com per exemple: determinat nivell de educació, posseí una determinada quantitat de terres.

# data[].attributes.body
El Directori va ser un període en la història de França que va seguir a la caiguda de la Convenció Nacional i la Constitució del 1795. Va durar des del 1795 fins al 1799 i va marcar una fase de govern en la Revolució Francesa. El Directori va ser un sistema de govern a França que es va establir amb el propòsit de posar fi al Regnat del Terror i restaurar l'estabilitat política i social al país.

# data[].attributes.body
El Consell dels Cinc-cents va ser una de les dues cambres legislatives de França sota el sistema del Directori, després de la Revolució Francesa. El Consell dels Cinc-cents va tenir un paper important en el procés legislatiu i en la presa de decisions polítiques durant aquest període. Estava compost per 500 membres.

# data[].attributes.body
El Consell d'Ancians va ser l'altre cambre legislativa sota el sistema del Directori a França, després de la Revolució Francesa. El Consell d'Ancians va exercir un paper important en el procés legislatiu i en la presa de decisions polítiques durant aquest període. Estava compost per 250 membres i requeria que els seus membres tinguessin almenys 40 anys.

# data[].attributes.body
Sistema de govern que proporcionés estabilitat i protegís la propietat privada