# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mad fra alverdens lande

Tidspunkt: Januar

Aktivitet: Hver uge omhandler et nyt land. Glasgangen pyntes med ting fra det pågældende land. 3. klasse laver mad fra det pågældende land og serverer det som små smagsprøver om fredagen.

Mål: Børnene skal med denne aktivitet få et bredere kendskab til de forskellige lande, samt hvilke kulturer og traditioner der er i det pågældende land.

Fastelavn

Tidspunkt: Februar

Aktivitet: På stuerne fremstilles der fastelavnsris, masker og pynt til stuerne, ligesom tønderne males. Selve fastelavn med tøndeslagning sker i skoletiden.

Mål: Faste, genkendelige traditioner holdes i hævd. Børnene lærer om fastelavn.

St. Bededag

Tidspunkt: April

Aktivitet: Stuerne spiser hveder.

Mål: Viden om hvorfor vi holder St. Bededag.

Sydby-cup

Tidspunkt: April/maj

Aktivitet: Der laves dyst mod Søndermarkskolens SFO, hvor der konkurreres årgang mod årgang i 3 discipliner:

Mål: Skabe sammenhold, fællesskab, bevægelse og relationer. Konkurrence og sundhed.

OL-uge

Tidspunkt: April/maj

Aktivitet: Hver årgang vælger sig et land og konkurrerer som dette hele ugen igennem. Fredag er der finale.

Mål: Børnene bevæger sig, og der bliver skabt sammenhold på årgangen.

Loppemarked

Tidspunkt: Maj

Aktivitet: 2.-3. klasserne holder loppemarked. 3. årgang sælger kaffe m.m. Overskuddet går til Vilde Vulkaner.

Mål: Fælles arrangement og oplevelse for børn, deres forældre, søskende og bedsteforældre samt SFO-personalet.

Vilde Vulkaner

Tidspunkt: Juli

Aktivitet: 3. årgang tager på musikfestival.

Mål: Afslutning for 3. årgang i SFO.

Markedsdag

Tidspunkt: September

Aktivitet: Markedsdag for børn og deres familier. Der vil være boder og kræmmermarked, hoppepude og forskellige andre værksteder.

Mål: Fælles arrangement og oplevelse for børn, deres forældre, søskende og bedsteforældre samt SFO-personalet.

Bag for en sag

Tidspunkt: Oktober

Aktivitet: Hver årgang bager til kagesalget. 3. årgang står for selve salget.

Mål: Bag for en sag støtter Børns vilkår.

Halloween

Tidspunkt: Oktober

Aktivitet: 3. årgang holder temafest (allehelgens) for børn og SFO-personalet.

Mål: (U)Hyggeligt samvær.

Julegaver

Tidspunkt: November

Aktivitet: Alle årgange har travlt med at fremstille årets julegaver.

Mål: En tradition med gode aktiviteter.

Lucia

Tidspunkt: December

Aktivitet: 3. årgang får Lucia. Alle årgange holder julefrokost med børnene.

Mål: Faste, genkendelige traditioner holdes i hævd. Hygge, samvær, bordskik, dansk tradition.

# data[].attributes.attachment_link.description
SFO'en (skolefritidsordningen) er et fritidstilbud til børn fra 0.-3. klasse. Der er pasningsgaranti for børn fra 0.-3. klasse.

# data[].attributes.body
Den studerende kan begrunde, tilrettelægge, gennemføre og evaluere pædagogiske aktiviteter gennem deltagelse i pædagogisk praksis på praktikstedet, herunder vurdere egne læreprocesser i praksis

# data[].attributes.headline
God artikel for begrundelse for valg af fokus på kreativitet

# data[].attributes.subject
God artikel for begrundelse for valg af fokus på kreativitet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kreativitet er en vigtig egenskab for børns udvikling. Kreativitet kan defineres som evnen til at tænke anderledes, løse problemer på en innovativ måde og udtrykke sig på en original måde. Her er nogle af grundene til, at kreativitet er vigtigt for børn:

Udvikler kognitive færdigheder

Kreativitet kan hjælpe med at udvikle børns kognitive færdigheder. Når børn arbejder med kunst, musik, teater eller andre kreative aktiviteter, udfordres deres hjerner til at tænke anderledes og finde nye måder at løse problemer på. Dette kan hjælpe med at styrke deres hukommelse, opmærksomhed og koncentrationsevne hos creatiefkinderen.

Øger selvudtryksevnen

Kreativitet kan også hjælpe med at øge børns selvudtryksevne. Når børn har mulighed for at udforske deres kreative side, kan de udtrykke deres tanker og følelser på en anderledes måde, end de normalt ville kunne gøre. Dette kan hjælpe børn med at udvikle en sund selvopfattelse og forbedre deres kommunikationsevne.

Stimulerer fantasi og nysgerrighed

Kreativitet kan stimulere børns fantasi og nysgerrighed. Når børn er involveret i kreative aktiviteter, kan de udforske nye ideer og måder at tænke på. Dette kan hjælpe med at åbne deres sind for nye muligheder og udvide deres horisont.

Fremmer problemløsning og innovation

Kreativitet kan også fremme børns evne til at løse problemer og tænke innovativt. Når børn arbejder på kreative projekter, opfordres de til at tænke anderledes og finde nye måder at løse problemer på. Dette kan hjælpe børn med at udvikle en kritisk tænkningsevne og en evne til at finde innovative løsninger på problemer.

Forbedrer selvtilliden

Kreativitet kan også forbedre børns selvtillid. Når børn er involveret i kreative aktiviteter, kan de opleve en følelse af succes og tilfredshed, når de ser deres arbejde tage form. Dette kan hjælpe børn med at føle sig mere selvsikre og selvsikre i deres evner.

Husk også at være opmærksom på om babykleding-en-kinderkleding påvirker barnets selvtillid.

Hvordan lærer man børn at være kreative?

At lære børn at være kreative kan give dem en lang række fordele i livet, herunder øget selvudfoldelse, bedre problemløsningsfærdigheder og forbedret selvudtryk. Her er nogle tips til at hjælpe børn med at udvikle deres kreativitet:

Tillad fri leg: Børn har brug for tid og plads til at lege og udforske deres omgivelser uden begrænsninger. Lad dem lege og eksperimentere med forskellige materialer, farver og former, og lad dem udfolde sig kreativt uden forstyrrelser eller begrænsninger.

Fremhæv fejl som en naturlig del af processen: Det er vigtigt at lære børn, at fejl og mislykkede forsøg er en naturlig del af kreativitetsprocessen. Ved at acceptere og lære af fejl, kan børn lære at tage risici og fortsætte med at eksperimentere med nye ideer.

Giv børn tid til at tænke og reflektere: Kreativitet kræver tid og rum til at tænke og reflektere. Giv børn tid til at udforske deres ideer og tænke over, hvordan de kan forbedre deres projekter eller kreative aktiviteter.

Opfordre til forskellige former for kreativitet: Kreativitet kan udtrykkes på mange forskellige måder, herunder kunst, musik, skrivning, drama, dans og mere. Opfordre børn til at udforske forskellige former for kreativitet og støt dem i at finde deres egen unikke måde at udtrykke sig på.

Vis interesse for deres kreative projekter: Når børn føler sig støttet og anerkendt for deres kreative projekter, vil de føle sig mere opmuntret til at fortsætte med at udforske og udvikle deres kreativitet. Vis interesse for deres projekter, støt dem og anerkend deres kreative bidrag.

Brug udfordringer til at stimulere kreativ tænkning: Udfordringer og problemer kan stimulere kreativ tænkning og problemløsning. Opfordre børn til at tænke på forskellige måder at løse problemer på og opmuntre dem til at eksperimentere med nye ideer.

At lære børn at være kreative kræver tid, tålmodighed og opmuntring. Ved at opmuntre børn til at udforske og udtrykke deres kreativitet, kan de lære at udvikle deres egne unikke stemmer og udtryk i livet.

5 metoder til at styrke børns lyst til at være kreative

At være kreativ er en vigtig evne, der kan hjælpe børn med at udtrykke sig selv, løse problemer og udvikle deres fantasi. Her er fem metoder, der kan hjælpe med at styrke børns lyst til at være kreative:
1 - Giv dem muligheder for at udforske forskellige aktiviteter
Børn kan ikke vide, hvad de er gode til, før de har prøvet det. Giv dem derfor muligheder for at udforske forskellige aktiviteter, såsom at male, tegne, skrive, spille musik eller lave mad. Dette kan hjælpe med at udvikle deres interesse og lidenskab for forskellige kreative områder.
2 - Lad dem være autonome
Børn har brug for at føle, at de har kontrol over deres kreative proces. Lad dem derfor beslutte, hvad de vil skabe, og hvordan de vil gøre det. Dette kan hjælpe med at øge deres selvtillid og motivation for at være kreative.
3 - Lad dem lege
Leg er en vigtig del af børns udvikling, og det kan også være en kilde til kreativitet. Lad børnene lege frit uden for meget instruktion eller begrænsninger. Dette kan hjælpe med at øge deres fantasi og evne til at tænke ud af boksen.
4 - Ros deres indsats
Det er vigtigt at give børn positiv feedback, når de viser kreativitet. Ros deres indsats og kreativitet, uanset om resultatet er perfekt eller ej. Dette kan hjælpe med at opbygge deres selvtillid og motivation for at fortsætte med at være kreative.
5 - Skab et kreativt miljø
Skab et miljø, der opmuntrer til kreativitet, såsom at have en dedikeret plads til kunst og håndværk, have forskellige materialer og værktøjer til rådighed og have inspirerende kunstværker og bøger på display. Dette kan hjælpe med at stimulere børns fantasi og skabe en positiv holdning til kreativitet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor er kreativitet vigtigt for børn?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kreativitet er en vigtig del af børns barndom og læring. Kreativiteten kan hjælpe børn med både at lære og forstå en masse ting.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Få fingrene i malingen, løs en suduko eller udtænk anderledes løsninger på børnenes matemtikopgaver. Hvis man tænker kreativt, udvikler man hjernen og sine egne evner til fordybelse og empati. Foto: Colourbox

Hjernegymnastik. Børns kreativitet er under pres af Ipad'en, mener Naomi Gelman og Imran Rashid, ægteparret bag kreakassen.dk, der vil starte en krea-bevægelse. Kreativ tænkning er essentielt for både børn, voksne og vores samfunds udvikling, mener hjerneforsker og professor i kreativitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjernegymnastik. Børns kreativitet er under pres af Ipad'en, mener Naomi Gelman og Imran Rashid, ægteparret bag kreakassen.dk, der vil starte en krea-bevægelse. Kreativ tænkning er essentielt for både børn, voksne og vores samfunds udvikling, mener hjerneforsker og professor i kreativitet.

# data[].attributes.body
Sieling - Leg og kreativitet

Hammershøj - Dannelse og kreativitet

# data[].attributes.body
På min rundtur i gården og indenfor stødte jeg på "Liva" som stod for sig selv og hang med hovedet. Jeg spurgte hende om hun var okay, hvortil hun svarede at der var nogle af drengene der blev ved med at følge efter hende, selvom hun havde sagt stop. Vi snakkede om at det er vigtigt at lytte når andre siger stop og det ikke er rart ikke at blive lyttet til.
Hun virkede til at komme i bedre humør som vi snakkede og jeg spurgte om hun ville med ud og se om vi kunne finde de andre fra klassen, det ville hun gerne.
Da vi kom ud til de andre var hun ikke interesseret i at lege med de første vi mødte fra klassen, vi gik derfor lidt rundt i skolegården og hun fortalte en masse om hende selv. Herefter fandt vi nogen hun gerne ville snakke med og hun gik hen til dem og smilede inden hun gik.

# data[].attributes.headline
10/10 - de tre læringsrum og fællesskab (det fælles tredje)

# data[].attributes.subject
10/10 - de tre læringsrum og fællesskab (det fælles tredje)

# data[].attributes.body
I forbindelse med trivselugen skulle vi spille brætspil. Her startede læren og pædagogen med at gå forrest hvor de fortalte om hvad vi skulle, men også hvordan man skulle være i spillesituationen for at være "en god ven".
Dernæst skulle de finde sammen to og to, med en de normalt ikke legede med, hvor de her sammen skulle vælge et spil sammen. Her blev de nødt til at blive enige og nogle gå på kompromis for at blive det.
Så spillede de spillet, hvorefter 15 minutter man skulle have en ny partner. I denne del af legen går pædagogen ved siden af, da hun hjælper med at danne par, men spillet vælger de selv, samtidig med at de sidder selv. På undt. af hvis der gik for meget fjol i den.
Så afrundede vi af med at pædagogen igen går i det forreste rum hvor hun leder en dialog mellem børnene, for at høre om konstruktiv kritik og deres tanker om aktiviteten.

# data[].attributes.headline
11/10 - Trivsel i klassen og anerkendelse

# data[].attributes.subject
11/10 - Trivsel i klassen og anerkendelse

# data[].attributes.body
(Efter frikvarteret når de allesammen er samlet i klassen, laver de en vurdering af frikvarteret ved at lave tommelfinger op, mellem eller nedad.)

Der havde været en episode imellem et par af drengene i frikvarteret hvor der var nogle der havde sagt ord som "grim" og "handicappet" til "Espen". Episoden blev anerkendt af pædagogen og hun snakkede med drengene som havde gjort det. De snakkede om at de heller ikke ville bryde sig om at blive kaldt de ting og at man skal være ordentlig overfor hinanden. Herefter gik den ene dreng hen og sagde undskyld til "Espen" og de kunne komme videre fra konflikten.

Det fremmer trivslen i klassen at håndtere problemerne i klassen med det samme og er en lærerig proces for børnene at gå igennem når der bliver taget op til dialog. Samtidig bliver barnet som bliver udsat for det anerkendt i hans problem og i hans følelser. Det gør desuden at både ham, og de andre børn, har større tildens til at åbne op hvis der sker noget.

# data[].attributes.headline
Overvejelser om opdeling/aktivitet (køn og kreativitet)

# data[].attributes.subject
Overvejelser om opdeling/aktivitet (køn og kreativitet)

# data[].attributes.body
Lav samme aktivitet to gange, men i hold af fire - den ene gang skal være med drenge og den anden skal være med piger.

Formålet med opdelingen ville at kunne se forskellen på udførelsen med de to grupper og understøtte det med en forskning på kønnene og generelt aldersgruppen.

Man ville kunne kigge på arousal niveauet, behovet for guidning (de tre læringsrum), kreativitet - pædagogisk bagdør, spejling og fællesskab.

Evnt. lav det som en gruppe opgave, som er relevant for dem og årstiden så man også kan forbinde den med læring.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er der forskel på drenge og piger?

Det klædte ham ikke. Den lille, nyfødte dreng lå indsvøbt i det lyserøde tøj og var klar til sin første nat som menneske. Hans mor, Grethe Kragh-Müller, havde lige klædt ham på, og nu stod hun og betragtede ham. Han lignede fuldstændig sine to ældre søstre, da de var nyfødte, og det var også deres tøj, han havde fået på. Men hun kunne ikke have det. Hun syntes, det så mærkeligt ud, og at det lyserøde tøj ikke passede til ham. Hun blev nødt til at tage det af ham igen.

LÆS OGSÅ: Undgå belønning i børneopdragelse

Grethe Krag-Müller er cand.psych. og lektor ved Danmarks Pædagogiske Institut, og hun har skrevet flere bøger om børn og om opdragelse. Hun har også beskæftiget sig med spørgsmål om køn, og så siger hun i øvrigt, at 'det jo var noget pjat', at hun syntes, lyserødt ikke klædte sin søn. Men det fortæller noget om, hvor dybt det sidder i os, at vi er delt op i to køn, reflekterer hun også. Sådan er det - traditionelt. Lyserødt er for piger, lyseblåt er for drenge. Dukker, perler og empati er noget, piger har. Traktorer, våben og selvstændighed er noget, drenge har.

LÆS OGSÅ: De 8 I Favn-principper

Som er det en naturlov, bliver det biologiske køn, ethvert barn tilfældigt er udstyret med, placeret i en af to sociale kategorier, der hver er fyldt med normer, retninger og forventninger. Har du en tissemand? Så ryger du herover. Har du ikke en tissemand? Så er det døren ved siden af, du skal gå ind ad. Køn er den biologiske forskel, der traditionelt er blevet brugt til at kategorisere mennesker - og dermed bliver natur til kultur. Er det unaturligt eller u-kulturligt at putte en dreng i lyserødt? Så vidt vides er der ingen videnskabelig dokumentation for, at mennesker med både et y- og et x-kromosom skulle se dummere ud i lyserødt end dem, der har to x-kromosomer. Det hele er kultur.

To forskelle på hjernen

Og det mærker børn hurtigt. De er ikke særligt gamle, før de begynder at fornemme de normer og de miljøer, der omgiver dem, og når en forælder eller en pædagog giver piger lyserødt på, fordi de er piger, og drenge lyseblåt, fordi de er drenge, er det med til at kønssocialisere dem. Det fortæller Cecilie Nørgaard. Hun er kønssociolog og beretter om en undersøgelse, der viser, at allerede når forældrene får at vide, hvilket køn der er inde i maven, begynder de at tale anderledes, og de begynder at indstille deres liv efter, at der enten kommer en dreng eller en pige ud. De maler værelset en særlig farve og køber noget specifikt tøj. Man har også fundet ud af, at man taler forskelligt til barnet, når det er kommet til verden. Er det en pige, får hun komplimenter for sit udseende. En dreng bliver rost for sine evner.

Faktaboks

Drenge og piger
Fra piger er to et halvt år gamle og drenge tre år begynder de at identificere sig som enten piger eller drenge. Men længe inden er de blevet præget af den kultur, de er en del af.

Pigernes hjerner vokser i gennemsnit hurtigere end drengenes. Men den forskel bliver indhentet i teenagealderen.

Drengenes hjerne er i gennemsnit større end pigernes og indeholder 15 procent flere hjerneceller. Men ingen ved rigtig, hvad det betyder.

Forskning viser, at lyserød var en såkaldt drengefarve for 100 år siden, og at man dengang betragtede drenge som de rolige og skoleegnende - altså det omvendte af, hvordan vi i dag tolker kønnene.

- Det køn, vi oplever, er i høj grad fortolkninger af det biologiske køn, lyder forklaringen fra Cecilie Nørgaard.

For når man taler køn, taler man om natur over for kultur. Køn er også kromosomer, hormoner og kønsorganer, som fordeler jordens mennesker i to nogenlunde lige store grupper. Men kigger man ind i hovederne på kønnene, ser man noget andet. Og det er ikke de helt store forskelle.

LÆS OGSÅ: Det er ok at være uenige om opdragelse

Viser man professor i psykologi og hjerneforsker fra Syddansk Universitet Christian Gerlach et billede af en hjerne, vil han ikke kunne se, om den stammer fra en kvinde eller en mand. Han blander sig af og til i debatten om køn og børn, fordi den 'hurtig bliver firkantet, når man påstår, der er kønsforskelle i hjernen', som han siger og slår fast, at der er to steder, de fleste hjerneforskere kan blive enige om, hvor kønnenes hjerner alligevel adskiller sig fra hinanden.

- Det første er, at mænds hjerner er større en kvinders, og drenges hjerner er også større end pigers. Mandens hjerne indeholder cirka 15 procent flere hjerneceller end kvindens. Men det er en gennemsnitlig forskel, så der vil være mange kvinder, der har en større hjerne end en del af de mænd med de mindste hjerner, fortæller han.

- Og den anden forskel handler om, hvor hurtig hjernen modnes. Der er en gennemsnitlig forskel på piger og drenge på godt og vel halvandet år, hvor drengene er lidt langsommere, men de indhenter pigerne i løbet af teenagealderen.

LÆS OGSÅ: Opdragelse: Skal piger og drenge behandles ens?

Det er forskellene, men ingen ved sådan rigtig, hvad de betyder, og hvad de gør. Man siger, ifølge Christian Gerlach, at de biologiske forskelle er meget større indenfor hvert køn, end de er kønnene imellem. Det vil sige, at selv om der er undersøgelser, som eksempelvis viser, at et køn er bedre end et andet til noget, er variationen indenfor gruppen meget større end forskellen mellem kønnene.

- For eksempel kan køn kun forklare 12 % af de forskelle i præstation, man ser i opgaver, der kræver rumlig forståelse. Og det er ellers det område, hvor kønsforskelle er størst. Resten af forskellene skyldes noget andet end køn, siger han.

Men er forskellene så i stedet kultur og miljø, kan man spørge.

- Ja, det vil det sandsynligvis være, siger Christian Gerlach og fortæller, at enæggede tvillinger har nogenlunde lige store hjerner, men at der ellers ikke er de store sammenhænge mellem dem.

- Og det tyder på, at miljøet i ret stort omfang er med til at påvirke, hvordan vores hjerner også fysisk er.

Kigge i bleen

Da Grethe Krag-Müllers søn var to år, begyndte han at putte og made legetøjsbilerne. Der er omsorg i ham, tænkte hun, og derfor fik han en Bulderdukke til sin fødselsdag. Du ved, den lille gulhårede dreng fra Fredagsbio med Anna og Lotte. Grethe Krag-Müller havde pakket den ind, og hendes søn rakte ud efter gaven. Han åbnede den, lukkede den, rakte den til sin mor og sagde 'nej tak, sådan nogle bruger jeg ikke'.

LÆS OGSÅ: Opdragelse: Slip dit barn fri

- To år gammel, ikke? siger Grethe Krag-Müller, da hun har fortalt historien.

Hun forklarer, at når piger er to et halvt år, og drenge tre, ved de, om de er piger eller drenge. Der går det op for dem, at de ikke længere er en person, men en person, der har et køn.

Faktaboks

Kønsroller i opbrud
På Nørrebro i København ligger børnehaven Jordkloden, hvis fokus er på måden at gå til kønnene på. På institutionens hjemmeside står der: Fordi vi ikke laver kønsopdelte aktiviteter, har børnene langt bedre mulighed for at udvikle deres personlige og sociale kompetencer.

I 2015 udkom den første kønsneutrale børnebog i Danmark. Universet er det største i verden hedder den og handler om de tre venner Imile, Kaft og Menid, som bor sammen i et hus. De er hverken drenge eller piger, for det er ligegyldigt for historien, lyder det. De er børn.

Legetøjskæden Fætter BR har de seneste år arbejdet for at afskaffe de traditionelle kønsroller ved bl.a. at lade drenge lege med dukker i deres reklamekatalog.

Sverige indførte i 2015 det kønsløse pronomen 'hen'. Det er ikke sket i Danmark, hvor Dansk Sprognævns direktør, Sabine Kirchmeier-Andersen, i foråret forholdt sig skeptisk til, om udtrykket vil overleve.

- Men det sjove er, at lang tid inden de ved, om de er piger eller drenge, opfører de sig, som om de er det og interesserer sig for det, der svarer til deres køn. Det er ikke tilfældigt, at små drenges første ord er traktor, og at det ikke er små pigers, siger Grethe Krag-Müller.

- Og hvorfor er det nu sådan? Det er ikke, fordi det er medfødt, at drenge kan lide traktorer, og piger ikke er så interesserede i det. Det handler om, at de bliver født ind i en kultur, hvor det er de kønsbestemte kategorier, der er til rådighed for dem. Drenge begynder at kigge sig omkring for at se, hvad der hører til drengekategorien, og de begynder at imitere og efterligne mænd. Hvis de vender sig om og ser, at her er kun kvinder i børnehaven, begynder de at identificere sig via forskelle.

Ifølge Grethe Krag-Müller viser en norsk undersøgelse, at en gruppe forsøgspersoner behandlede det samme barn forskelligt alt efter, om det havde enten lyseblåt eller lyserødt tøj på. Og hvis man ikke umiddelbart kan vurdere, hvilket køn et barn er, er der en tendens til - fortæller Grethe Krag-Müller - at man kigger ned i bleen for at kønsbestemme det og for at have en måde at håndtere det på.

Den kønsstereotype tidsalder

Kønsstereotype normer blev en del af 1960'erne og 1970'ernes ungdomsoprør, og man legede med og stillede spørgsmål ved, hvad det vil sige at være en kvinde eller en mand. Men i løbet af 1980'erne, 1990'erne og 00'erne skete et såkaldt backlash, hvor det traditionelt maskuline og feminine blev fremhævet. Forskellene på kønnene blev betragtet som naturgivne og biologiske. Billedet på idealkvinden og idealmanden lignede Barbie og Ken. Den udvikling med stereotype kønsopfattelser prægede opfattelsen af børneopdragelse og børns kønssocialisering. Cecilie Nørgaard kalder det den kønsstereotype tidsalder, og hun mener, at årsagen hænger sammen med globaliseringen og udviklingen af internettet. Mennesket fik brug for noget konkret at forholde sig til og definere sig selv og andre ud fra. Det blev vores køn. 'En kærkommen agent', som Cecilie Nørgaard siger:LÆS OGSÅ: 13 myter om opdragelse - I fagsprog kalder man det heteronormativitet. Altså et sæt af nogle meget stærke normer om, at man bliver forelsket i det modsatte køn, at man skal opføre sig på nogle særligt maskuline og feminine måder, og at man skal se ud, så det passer ned i de to kasser i tokønssystemet.Det skal man stadig. Der er et opbrud på vej - og det kommer vi til - men vi er stadig i den kønsstereotype tidsalder, hvor vi diskuterer, om det er naturen eller kulturen, der blandt andet afgør om drenge er urolige, og om lyserød er en pigefarve. For hvis det er naturens orden, er det ikke så let at gøre noget ved det. Men ny forskning viser, ifølge Cecilie Nørgaard, at kulturen har meget at skulle have sagt. For eksempel er det et argument, at lyserød for 100 år siden var en såkaldt drengefarve, og at drenge dengang var de rolige og såkaldt skoleegnede - i modsætning til måden, vi tolker kønnene på i dag. Den måde, vi oplever køn er med andre ord dynamisk og forandrer sig afhængig af, hvilken kontekst de er i, siger Cecilie Nørgaard.Kultur med andre ord. Cecilie Nørgaard var for et par år siden i Letland for at præsentere en børnebog, som det danske Ligestillingsministerium havde lavet. Den dag da Rikke var Rasmus og Frederik var Frida, hed den, og den handlede om en pige, der klædte sig ud som en dreng - og omvendt. Umiddelbart superuskyldigt, tænkte Cecilie Nørgaard. Men oplægget, hun skulle holde, måtte flyttes, og der blev indsat vagter udenfor, fordi folk var så rasende. De vrede mennesker oplevede det angiveligt, som om holdet fra Danmark kom for at omvende børn og gøre dem transskønnede.- Det er noget, der kan sætte sindene i kog, og det er selvfølgelig, fordi det går meget tæt på. Vi har alle sammen et køn, og på den måde føler vi os udfordret på vores identitet, når nogen begynder at sige, at det ikke bare er sort-hvidt og natur. Det er ikke for at udstille dem i Letland, men for at vise, hvordan opfattelser af køn kan variere væsentligt. Også herhjemme, siger Cecilie Nørgaard.

'Stop nu det hysteri'

'Lad nu for fanden drenge være drenge og piger være piger', lyder en facebookkommentar. 'Jeg synes, det er trist at vi snart ikke må behandle piger som piger og drenge som drenge', skriver en anden bruger. Den tredje formulerer det sådan her: 'Stop nu det hysteri. Vi er udstyret med en urhjerne, og det er der ikke så meget at gøre ved'. Og så er der den fjerde, som ironisk skriver 'ja, naturen er vildt overvurderet'.I efteråret 2015 blev køn og børneopdragelse debatteret heftigt, og det så sådan ud under Radio24syvs facebookopslag om emnet. Det begyndte, da Information bragte artiklen 'Hn er bare en baby', hvor faren Morten Dalsgaard Christensen fortalte, hvordan han opdrager sit barn kønsneutralt, har kaldt det Addis og hverken siger 'han' eller 'hun' om det, men 'hn'. Lidt a la det svenske 'hen'. Det kønsløse pronomen, som blev optaget i den svenske ordbog i foråret 2015, har været omkring fem år undervejs og blev med tiden brugt af flere og flere børnehaver og børnebogsforfattere. Det er stadig et omdiskuteret emne i vores naboland. Det var det også i Information i efteråret, og temaet spredte sig til radio- og tv-udsendelser og til tusindvis af kommentarer på Facebook.Det er et af efterhånden mange eksempler på, hvordan diskussionen udvikler sig, når man kombinerer køn og børneopdragelse i en debat, og når man stiller spørgsmål ved normerne. Det gjorde eksempelvis onlinebutikken temashop.dk inden fastelavn i 2015, da de på Facebook slog et billede op af en pige i et Batman-kostume og en dreng i en kjole, der skulle ligne den, Elsa fra disneyfilmen Frost har på. Overskriften var 'Må din dreng være prinsesse?', og 267 kommentarer blev skrevet.Debatten er et udtryk for, hvor kontroversielt et emne, det er. Og nu er vi nået frem til opbruddet i dag. Rundt om i samfundet er der nemlig strømninger, som vil gøre op med kønsstereotyperne og den kultur, der skaber dem.

Plads til forskellighed

Kønsneutral børneopdragelse er en af de retninger. Cecilie Nørgaard synes, udtrykket er dårligt, fordi det er nemt at misforstå. Som om at de, der går ind for kønsneutralitet, går ind for, at alle skal være ens. I stedet vil hun gerne bruge ordet kønsnuanceret, fordi det, man vil, er 'at skabe rum for forskellighed', som hun beskriver det.

- Hensigten er at frigøre det fra de der meget låste kasser - den lyserøde og den lyseblå kasse - og give mulighed for det menneskelige potentiale, fortsætter Cecilie Nørgaard.

En af måderne, det skal gøres på, skete i 2014 på pædagoguddannelsen. Her blev modulet Køn, seksualitet og mangfoldighed indført, og det skal forberede fremtidens pædagoger på, 'hvordan de kan arbejde med ligestilling og mangfoldighed', fortæller Lisa Rasmussen.

Hen (som Lisa Rasmussen vil kaldes, fordi personen her ikke identificerer sig som kvinde eller mand) er adjunkt, underviser i modulet på pædagoguddannelsen i Hillerød, og hen er med i netværket 'Køn i pædagogik'.

Hen siger, at der på den ene side er klare intentioner fra mange pædagoger og pædagogstuderende om ikke at ville behandle børn forskelligt på baggrund af køn, og på den anden side viser mange danske og nordiske undersøgelser, at pædagoger er med til at opretholde stereotype ideer om, hvad en pige er, og hvad en dreng er.

Nogle af Lisa Rasmussens studerende oplevede i deres praktik, at både forældre og pædagoger havde tydelige, men uudtalte forventninger til, hvem der kunne lege sammen i børnehaven. For eksempel fortalte en af de studerende, at når det var en pige, der blev afleveret om morgenen, kiggede forældre og pædagoger efter, hvor de andre piger var henne.

En anden studerende oplevede også, at hvis en dreng kom i kjole i børnehave, snakkede forældre og pædagoger om det som noget sjovt og som 'en fase', der gerne skulle være overstået, når barnet skulle i skole.

Det viser ifølge Lisa Rasmussen, at børnene forhandler normerne for køn, men at forældre og pædagogers reaktioner er med til at begrænse børnenes udfoldelsesmuligheder.

- I mange børnehaver har man en ureflekteret måde at gå til køn på, og den reproducerer ofte normerne, fordi de her forventninger om, hvad en pige og hvad en dreng er og kan, er noget, vi alle sammen er nullet ind i. Pædagoger skal være opmærksomme på, at den her kønsblindhed hænger sammen med en ureflekteret måde at arbejde med køn på, og at den bliver en begrænsning af børnenes både læring og handlemuligheder, siger Lisa Rasmussen og fortsætter:

- Det handler altså ikke om, at vi ikke skal se køn, men snarere om, at vi skal blive opmærksomme på, hvordan vi ser køn, så vi har mulighed for at ændre på det og skabe flere muligheder for vores børn.

Kritikken af kønsneutraliteten går på, at den gør det modsatte af, hvad hensigten er. At den ensretter. Men det er den misforståede opfattelse, lyder det. Hvis det bliver kønsnuanceret - eller kønsreflekteret, som Lisa Rasmussen kalder tilgangen - er det med til at inkludere i stedet for at ekskludere. Og det er en vigtig pointe i debatten, mener både hen og Cecilie Nørgaard. Det handler også om alle de børn, der falder uden for normerne, og som hverken er lyseblå eller lyserøde.

- Hvis normerne er nogle andre, kunne de her, man har grinet lidt af og betragtet som mærkelige, blive nogle fuldstændig legitime mennesker på linje med folk, der følger normerne, argumenterer Lisa Rasmussen.

Sproget er afgørende i inklusionen og som et helt konkret eksempel på, hvordan det påvirker opfattelse og opførsel, lavede Cecilie Nørgaard for nogle år siden noget udviklingsarbejde med en fritidsklub, som ikke kunne forstå, hvorfor drengene ikke deltog i klubbens årlige strandtur. Det var kun pigerne, der tog med. Cecilie Nørgaard vurderede arrangementets plakat, og på den stod der 'hyggelig strandtur'. Umiddelbart en klassisk feminin konnotation og dermed en ekskludering i sproget. Hun foreslog derfor, at plakaten blev ændret, så der stod 'sjov og ballade til stranden'. Teorien og håbet var, at den nye formulering ville virke mere inkluderende og ikke så 'kønnet'. Umiddelbart en simpel løsning, men hensigten virkede. På den næste strandtur var den ene halvdel piger, og den anden halvdel var drenge.

LÆS OGSÅ: Bryder dit barn med de gængse kønsstereotyper?

LÆS OGSÅ: Når børn leger med kønsrollerne

LÆS OGSÅ: Babys køn: Blev du (også) skuffet?

# data[].attributes.attachment_link.description
Er der forskel på drenge og piger? Det klædte ham ikke. Den lille, nyfødte dreng lå indsvøbt i det lyserøde tøj og var klar til sin første nat som menneske. Hans mor, Grethe Kragh-Müller, havde lige klædt ham på, og nu stod hun og betragtede ham.

# data[].attributes.body
Siden 0. klasser har de snakket om frikvartererne og vurderet dem i thumps op, mellem eller ned. Det ligger så dybt i dem at de gør det automatisk både efter frikvarterne, men også aktiviteter. - Trivsel og habitus

--

I pausen ser de nogengange børneshows hvori der tit ligger en læring, men gjort sjovt så det stadig fanger børnene. andre gange får de 5 minutters stilhed hvor de kan spise og så lydbog resten af tiden.

--

# data[].attributes.body
Til personalemødet blev der præsenteret en ABC-model som er en metode der skulle være med til at lave en kvalificeret undervisningsdifferentiering.

Dog blev der drøftet meget at modellen mest var henvendt til de fag som matematik og dansk, da man kan vurdere det på konkrete mål. I det pædagogiske fag er det meget mere kompliceret der da målene ikke er konkrete. Desuden kan de som ligger i bunden af modellen gavne dem som ligger i toppen ligeså meget som omvendt. De spejler sig i hinanden og læring er begrænset hvis de kun er sammen med nogen fra eget "niveau"

Søg på ABC-model på google (www.folkeskole.dk)

# data[].attributes.headline
23/10 - sansestimulering, arousal, afkodning og aktiv lytning

# data[].attributes.subject
23/10 - sansestimulering, arousal, afkodning og aktiv lytning

# data[].attributes.body
Øvelse 1:

Voksen guidet massage hvor de skulle massere sidemakkeren. Pædagogen gik forrest og læste en historie hvori der blev beskrevet hvad de skulle gøre, desuden trådte pædagogen til og demonstrerede hvis der var tvivl om udførelsen. Pædagogen gik foran og der var fokus på sanserne, både med berøring. (der ville også have været musik)

Der var en variation arousal og det var tydeligt at se de som var i højere arousal, da de var mere tilbøjelig til at fjolle, samt tage det lidt mere useriøst. Det gjorde der var lidt mere uro.
Dog da de skiftede blev der også lidt mere ro, da de som nu masserede var kommet lidt længere ned i arousal niveau - nogle var.

Øvelse 2:
De skulle gå rundt i stilhed og lege sten, saks og papir, den som vandt skulle se glad ud og modsat. Denne øvelse trænede deres evne til at afkode hinandens humør.

Hvorfor tænkte de vi skulle gøre det:
- Lære at lytte
- Være en god ven og hjælpe hvis man kan se de er ked af det.

Øvelse 3:
De gik sammen to og to, hvor de første 10 sekunder skulle den ene fortælle om sin efterårsferie og når de 10 sekunder var gået skulle de bytte.

Hvorfor tænkte de vi skulle gøre det:
- Lære hinanden at kende
- Lære at lytte
- Lære at snakke med hinanden
- (forbedre også deres verbale færdigheder)

# data[].attributes.body
Forsat have dem opdelt i to grupper på fire.

I stedet for at give dem hver i sær et lærred, ville det blive til et gruppe opgave at få lavet et billede. De eneste rammer sat er at billedet skal være relateret til efterår, og at det skal laves i fingermaling (Der ville være pensler tilgængelige for dem som ikke vil have det på fingerne)

Her ville jeg have en forventning om at Silke og Lucas enten ville tage styringen, da de andre er relativ stille. Eller så kommer Silke og Lucas spejle sig i de andre og der ikke ville blive nogen der tog teten.

# data[].attributes.body
Skriftlig:
Hav fokus på køn og kreativitet i den skriftlige, hav trivsel og fællesskab som et underlæggende tema, men lad de andre to fylde.

Mundtligt:
Her kan man så trække trådende sammen fra den skriftlige og have fokus på trivsel og fællesskab, der bunder i aktiviteten

# data[].attributes.body
De bruger teori til møderne for at reflektere over aktiviteter som i dette tilfælde er halloween. De brugte det også til at se hvad de kan forbedre og hvorfor de gjorde som de gjorde. Der havde været en undrende forældre omhandlende en maske, en momo maske. Da den er symbol for en film hvor det er en figur der opfordre til at børn skal gøre ting, som fx. selvmord. Her er det vigtigt at vi reflektere over det og at man skal være opmærksom på det - vi var nemlig ikke opmærksom på det.

Desuden skulle vi snakke om hvilke teorier vi kunne sætte på, her snakkede vi om:

Fællesskab

Relationdannelse (det fælles tredje)

Tradition

Dannelsesproces - hvad kan man så?

Bagdør

Følelsesregulering (reaktioner)

Sanseoplevelser

# data[].attributes.body
Skriftlig:

Dannelse og relationer i fællesskab

Mundtlig:

Sundhedsfremme - trivsel og praksisfortælling