# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević zadatak-2 ko to tamo peva

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević zadatak-2 ko to tamo peva

# data[].attributes.headline
Лазар Ђорђевић задатак-2 песма ПОД ДУДОМ

# data[].attributes.subject
Лазар Ђорђевић задатак-2 песма ПОД ДУДОМ

# data[].attributes.body
Малаксао, ломан, сад одмарам тело,
Далеко од тебе, на сенци од дуда;
Разлио се ваздух и прамење бело,
Дан врео и топал, мртвило је свуда.

Загрљен умором и покривен прахом,
Младост још ме штити и мис'о о теби:
Љубав, бол и жудњу, заједно са страхом,
Ја у души носим, ја носим у себи.

Шта ли радиш сада, је ли, небо моје?
Да ли ми се надаш, да л' те слутња пече?
Куда око гледи из одаје твоје
Кад дан мртав падне на радосно вече?

О, не тугуј за мном. Лили, о не брини.
Добро ми је, лако на овоме путу.
Облак с твога чела одагнај и скини,
И срећног ме сањај у свом дивном куту.

Да знаш кол'ко патим кад помислим тако
Да ме можда чекаш и изгледаш свуда:
Мене све заболи и плак'о бих, плак'о,
На хладу и сенци овог старог дуда.

Песма ми се много допада

# data[].attributes.attachment_caption
Spomenik Milivoju Mići Stojkoviću podignut je u čast njegovog doprinosa kao narednom heroju i borcu u Drugom Svetskom ratu.Milivoje je bio poznat po hrabrosti i liderstvu a spomenik simbolizuje sećanja na njegove žrtve i napore za slobodu i pravdu. Postavljanje spomenika takodje ima cilj da inspiriše nove generacije da cene borbu za slobodu i humanost

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević zadatak-1 spomenik Milivoje-Mića Stojković

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević zadatak-1 spomenik Milivoje-Mića Stojković

# data[].attributes.attachment_caption
Kosta Vojinović bio je rodjen 13 maja 1891 godine u Smederevu a umro je 23 decembra 1917 godine urmo je u mestu Grgure kod Balca. Bio je trgovac i četnički vojvoda , vodja Topličkog ustanka 1917 godine.Njegovu uspešnu trgovačku karijeru prekinuo je prvi srpski rat. Javio se kao dobrovoljac i bio upućen u Jandranski odred kojim je komadovao Vojin Popović-vojvoda vuk i tamo stekao svoje prvo četničko iskustvo. Sa odredom je učestvovao u borbama na Drini u Mačvi i u odbrani Beograda.

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević zadatak-5 Kosta Vojinović

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević zadatak-5 Kosta Vojinović

# data[].attributes.body
Skupite se svi,dobri drugovi neka truba dok ne padne mrak, svira rastanak.Poslednju pesmu našu vojničku zapevajmo složno svi nek se sve ori.

Pa za one prošle dane nek ti neka suza kane pa zar nismo bili mi, dobri drugovi.Ko da žali noći, ko da žali dane rastanak se sprema a vremena nema oj, druže moj.

Još u srcu mom kao teški zvon odjekujte tužne trube glas, kroz taj garnizon.Poslednji tužni pozdrav vojnički zapevajmo složno svi nek se sve ori.

Neka svaka cura čuje šta joj vojnik poručuje sad kad služba prestaje, kad se rastaje. Ludo živim sada, čudna tuga vlada uspomena davna iz vojničkih dana,oj druže moj.

Filip Milenkovic

VI/1

# data[].attributes.body
Pesma,,poslednja zastitnica,,1915-te je jako lepo objasnjena ima dosta detalja,zato mi se ova pesma ima dosta recenica koje su mi se bas svidele.

Malo je dugacka ali nije bilo tesko da se procita.

# data[].attributes.body
Исидора Секулић-приповетка 2 повод окупације 1915-1918

Одломак:

То је било као помрачење сунца. Пре тога Београд је достигао био пуну зрелост и светлост, имао сву важност и моћ и одједаред стао је падати сумрак а усред сумрака свако је уочио тај тренутак пала је тама, нагло као неки црни нож. И предвојила нас. Једни су бежали у даљину где се назирао обасјан ваздух, други су остали крај своје црне звезде, да сачекају да помрачење прође. Тама се упила у сваку честицу светлила. Као огромна црна звезда пловио нам је Београд над главама неколико година.

Ова приповетка ми се јако свиђа.

Лена Пантелић 7¹

# data[].attributes.body
Dimitrije Matorcevic 8/1

# data[].attributes.attachment_link.title
National Anthem of Serbia (1941-1944) - Oj Srbijo, mila mati [ENG subtitles]

# data[].attributes.headline
Оба брата су били учит

# data[].attributes.body
Оба брата су били учитељи и као припадници народноослободилачког покрета (НОП), погинули 1941. године током Другог светског рата.

Небојша Јерковић (1912—1941), учитељ. Пре рата радио као учитељ у селима Сремска Рача и Кленак. Од 1939. године био члан Комунистичке партије Југославије(КПЈ) и припадао је групи учитеља-комуниста окупљених у друштву „Вук Караџић“. После окупације радио на организовању устанка у Подрињу. Био командант Мачванског партизанског одреда. Погинуо је крајем децембра 1941. године у близини Беле Реке, код Шапца.

Душан Јерковић (1914—1941), учитељ. Пре рата је радио као учитељ у селима Кадињача, Јакаљ и Факовићи. Био је члан Комунистичке партије Југославије (КПЈ) и припадао је групи учитеља-комуниста окупљених у друштву „Вук Караџић“. После окупације је радио на организовању устанка у околини Ужица. Био је командант Ужичког партизанског одреда. Погинуо је 29. новембра 1941. године у бици на Кадињачи. За народног хероја је проглашен 25. септембра 1944. године.

# data[].attributes.body
U parku Jovana Dučića smješten je spomenik podignut u čast palih boraca iz trebinjskog kraja u II svjetskom ratu

Ovaj spomenik završen je 1953. godine. Njegov autor je Nandor Glid.

# data[].attributes.body
Dragoljub Mihailović rođen je 27. aprila 1893. godine u gradiću Ivanjica u Srbiji. Rano je ostao bez roditelja, zbog čega se preselio u Beograd. Godine 1910. upisao je Nižu školu Vojne akademije u Beogradu. Učestvovao je u Prvom i Drugom Balkanskom ratu. Nakon toga, vraćen je u Beograd radi nastavka školovanja na Vojnoj akademiji. Posle toga učestvovao je i u Prvom svetskom ratu. Ubijen je 17. jula 1946. godine.

# data[].attributes.body
Maratonci trče počasni krug

# data[].attributes.headline
5. zadatak - Nina Veljović VII³ - Mihailo Živković/Gvozdeni

# data[].attributes.subject
5. zadatak - Nina Veljović VII³ - Mihailo Živković/Gvozdeni

# data[].attributes.body
Mihailo Živković bio je srpski general i vojni ministar. Mihailo je bio učesnik Srpsko-turskih ratova, Srpsko-bugarskog rata, Balkanskih ratova i Prvog svetskog rata. Nadimak mu je bio Gvozdeni. Rođen je 29. avgusta 1856. godine u Beogradu u tadašnjoj Kneževini Srbiji. Umro je 28. aprila 1930. godine. Po očevoj i majčinoj liniji bio je potomak Milenka Stojkovića i Hajduk Veljka Petrovića.

# data[].attributes.body
"Pukni zoro"

Da li čujes mila

moga konja kas

da li čujes sa planina

zove te moj glas

Zasviraše trube

završi se boj

zvona zvone, zora sviće

vraćam se rode moj

Refren:

Aj, pa pukni zoro

staru majku probudi

pa da vidi ko joj dolazi

aj, pa pukni zoro

moju dragu da ljubim

bele grudi da joj zagrlim

Kad tamo daleko

vidim odžak siv

staru sljivu, rodnu njivu

vracam se kuci živ

A najboljih nema

odneo ih boj čuvala me slika tvoja

vraćam se rode moj

Refren:

Aj, pa pukni zoro

staru majku probudi

pa da vidi ko joj dolazi

aj, pa pukni zoro

moju dragu da ljubim

bele grudi da joj zagrlim

Ova pesma mi je jedna od dražih pesama vezanih za Prvi svetski rat. Sećam se da sam je jednom svirala u školskom orkestru. Svaki put kada pustim pesmu, setim se vežbanja nota. Takođe, slušala sam pesmu iznova i iznova samo kako bih zapamtila redosled teksta i nota. Tada mi je pesma postala još draža, a sam tekst je tužan, pa je

pesma samim tim lepa na svoj način.

# data[].attributes.attachment_caption
Povodom dana potpisivanja primirja u Prvom svetskom ratu, jedan od slavnih ratnika koji se isticao je francuski vojvoda Ferdinand Foch. On je bio vrhovni komandant savezničkih snaga i odigrao ključnu ulogu u vojnim operacijama koje su dovele do završetka rata. Foch je poznat po svojoj strategiji i odlučujućim taktičkim potezima, koji su pomogli u okončanju sukoba 11. novembra 1918. godine.

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević 8/1 - Zadatak 5.         Ferdinand Foch

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević 8/1 - Zadatak 5.         Ferdinand Foch

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević - Zadatak 4 - Prokleta Avlija (pripovetka)

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević - Zadatak 4 - Prokleta Avlija (pripovetka)

# data[].attributes.body
Moje mišljene o ovoj pripovetki je veoma loše zato što je ova pripovetka je nažalost mnogo tužna.

Pripovetka Avlija istražuje sudbinu zatvorenika u istambulskom zatvoru,prikazajući njihove unutrašnje borbe i besmisao postojanja u kontekstu izolacije i ljudske patnje.

# data[].attributes.attachment_caption
Spomenik na brdu Čegar, nadomak Niša, podignut je na mestu gde se odvijala čečena bitka iz prvog srpskog ustanka, u znak sećanja na poginule vojnike i njihovog komandanta Stevana Sinđelića. Spomenik na Čegru izgrađen je po projektu ruskog arhitekte Julijana Lj. Đupona, predstavlja nepokretno kulturno dobro kao spomenik kulture od izuzetnog značaja.

# data[].attributes.body
Jeremija pali topa

Jeremija pali topa
zatresla se sva Jevropa
doš'o Švaba do Zemuna
od Zemuna puna buna

Doš'o Švaba sve do Ralje
a od Ralje ne mož' dalje
doš'o Švaba sve do Cera
stade Gedža da ga tera

Kad se Srbin naljutio
Poćoreka pojurio
stani, stani Švabo kleti
da vidiš kako Srbin sveti

Jeremija pali topa
zatresla se sva Jevropa

# data[].attributes.headline
4. zadatak - Nina Veljović VII³ - pesma "Još ne sviće rujna zora"

# data[].attributes.subject
4. zadatak - Nina Veljović VII³ - pesma "Još ne sviće rujna zora"

# data[].attributes.body
Još ne sviće rujna zora

Još ne sviće rujna zora,

još ne trepti list sa gora.

Ne čuje se poj slavuja,

zoru da najavi.

Ne čuje se ni zefira,

niti svirka od pastira,

tišina je, svud okolo,

sve živo počiva.

Neka cvijeta rosno cvijeće,

nek' se kiti s' njim proljeće,

ja ga neću više brati,

jer nije za mene.

Ja ga neću više brati,

jer ga nemam kome dati.

Kojoj sam ga darivao,

zemlja je pokriva.

• Pesma mi se veoma dopada, tekst je predivan i ima veoma lepo značenje. Tekst je promenjen mnogo puta, a pesmu su otpevali razni izvođači. Idalje se ne zna ko je autor. Pre desetak godina ljudi su ponovo počeli da veruju kako ju je komponovao i napisao Vasilije Vasa Nikolić (advokat, vojnik, pesnik i boem iz Futoga).

# data[].attributes.body
Monte grappa tu sei la mia patria

(italijanska pesma)

Monte Grappa tu sei la mia patria,
sovra a te il nostro sole risplende,
a te mira chi spera ed attende
i fratelli che a guardia vi stan.

Contra a te già s'infranse il nemico,
che all'Italia tendeva lo sguardo:
non si passa un cotal baluardo
affidato ad italici cuor.

Monte Grappa tu sei la mia patria,
sei la stella che addita il cammino,
sei la gloria, il volere, il destino,
che all'Italia ci fa ritornar.

Le tue cime fur sempre vietate
per il piè dell'odiato straniero
dei tuoi fianchi egli ignora il sentiero
che pugnando più volte tentò.

Qual la candida neve che al verno
ti ricopre di splendido ammanto,
tu sei puro ed invitto col vanto
che il nemico non lasci passar.

Monte Grappa tu sei la mia patria...

O montagna per noi tu sei sacra
giù di lì scenderanno le schiere
che irrompenti a spiegate bandiere
l'invasore dovranno scacciar.

Ed i giorni del nostro servaggio
che scontammo mordendo nel freno,
in un forte avvenire sereno
noi ben presto vedremo mutar.

Monte Grappa tu sei la mia patria...

# data[].attributes.body
https://youtu.be/EhB_MrmGGBo?si=02f9Z8MFI2mKdrXe

# data[].attributes.body
Signalna vatra kojom deca obavestavaju da se priblizava opasnost to jest neptijatelj. Dimitrije Matorcevic8/1

# data[].attributes.body
Kralj Aleksandar je rodjen 16 decembra 1888 godine mesto rodjenja je Crna Gora.Umro je 9 oktobra 1934 imao je 45 godina.Bio je mladji sin Petra I Karadjordjevica i kneginje Zorke i brat Djordja P. Karadjordjevica Aleksandar je svoju mladost proveo van Srbije. Školovao se u Ženevi i Sankt Peterburgu. A u Srbiju je dosao kada je njegov otac izabran za kralja 1903.Nakon sto je njegov brat Djordje odrekao prestola 1909,Aleksandar je postao prestolonaslednik.Aleksandar je bio prvi Srbin koji je leteo avionom.

# data[].attributes.body
Medju svojima

Pesnika na početku pesma nalazimo u jednom teško izrecivom stanju.Velika je patnja koju pesnik proživljava i stalno ga muči to jedno pitanje „Kako su oni… Kako žive u Srbiji?Glavni motiv u pesmi je briga za porodicom i sebi stalno postavlja pitanje Šta li rade oni.

# data[].attributes.headline
Милунка Савић 

# data[].attributes.body
Милунка Савић Глигоревић (Копривница, 1890. или 28. јун 1892 — Београд, 5. октобар 1973) била је српска јунакиња Балканских ратова и Првог светског рата, наредник у Другом пуку српске војске „Књаз Михаило“, као и жена са највише одликовања у историји ратовања.[1][2] Рањавана је у борбама девет пута, а због неизмерне храбрости Французи су је прозвали „српска Јованка Орлеанка“. Dimitrije Matorcevic 8/1

# data[].attributes.body
Тамо далеко је српска традиционална пјесма која је компонована на грчком острву Крф 1916. у знак сјећања на повлачење Српске војске кроз Албанијутоком Првог свјетског рата. Постоји више верзија текста пјесме, а све се завршавају са „Живела Србија!”. Dimitrija Matorcevic 8/1

# data[].attributes.body
Dara iz Jasenovca

# data[].attributes.body
Spomenik Revoluciji na Kozari nalazi se u opštini Prijedor i svedočanstvo je ogromnog stradanja Kozarčana i naroda tog kraja u Drugom svetskom ratu.Spomenik Revoluciji, memorijalni zid i muzej čine memorijalni kompleks u sastavu Nacionalnog parka Kozara. Ovaj prostor proglašen je nacionalnim spomenikom nakon okončanja Drugog svetskog rata, a delo je vajara Dušana Džamonje.

Izgradnja je trajala u periodu 1971. i 1972. godine uz pomoć 3.000 društvenih aktivista. Spomenik je sastavljen od dvadeset vertikalnih segmenata koji čine cilindričnu celinu. Dimitrije Matorcevic 8/1

# data[].attributes.body
https://youtu.be/36XMo-O5uy0?si=W6NcyE1uv8HCTBpJ

# data[].attributes.attachment_link.title
Marš na Drinu (sa uvodom) [Lyrics Video]

# data[].attributes.body
https://youtu.be/njTmtSXtS_I?si=TexXG2bQ2zR_zzSz

# data[].attributes.body
Spomenik zrtvama u Drugom svetskom ratu se nalazi u Šapcu na centralnom trgu šabačkih žrtvama.Podignut je 2015 godine po idejnom resenju(vizualni prikaz projekta) Bojana Alimpića

# data[].attributes.body
-Орлови рано лете(филм)-

Орлови рано лете је југословенски филм из 1966.године који говори о Другом светском рату. Дечаци су били похватани, а логор је затворен. Године 1941. рат затиче дечаке, и њихову игру претвара у стварност.Стриц спашава живот његовом брату Николетини Бурсаћу, а када усташе дођу у Прокин Гај, дечаци, Луња, ђед Вук и пољар Лијан беже у Мачкову пећину, коју је Лазар Мачак још давно открио, а која се налази испод воденице. Луња кроз други излаз, одлази до партизанског одреда и доводи их у пећину. Партизани, предвођени Николетином, излазе из воденице и нападају усташе. Након што су победили усташе, партизани одликују дечаке, који захтевају да пођу са њима. На крају, само Луња остаје у Гају и гледа како дечаци одлазе са партизанима.

# data[].attributes.body
Zimsko veče, gori vatra, soba dece puna,

a naš deda priča tužnu priču sa Soluna,

proš’o deda mnoge gore, okusio slano more,

peške doš’o sa Krfa do Čačka,

šta sve nije preživela ta glava, seljačka.

Dok je deda ratovao, cepao opanke,

tri su put rodile stare šljive ranke,

proš’o deda mnoge gore, okusio slano more,

peške doš’o sa Krfa do Čačka,

šta sve nije preživela ta glava, seljačka.

Čuva deda staru pušku, na konja se penje,

a za praznik uvek nosi solunsko ordenje,

proš’o deda mnoge gore, okusio slano more,

peške doš’o sa Krfa do Čačka,

šta sve nije preživela ta glava, seljačka.

Ova pesma mi se dopada jer opisuje starijeg coveka sa sela. Mateja Lukić 8/¹

# data[].attributes.headline
Zadatak 5                                        Posle borbi koje su se vodile na Gučevu i posledičnog povlačenja srpske vojske, ranjen je u Kamenici kod svog rodnog Valjeva. Ako mislite da ga je to zaustavilo, pa, grešite, jer ljude kao što je bio Mihailo Madžarević ništa ne može da zaustavi. Ranjen, sa svojim je odeljenjem zaustavio napad neprijatelja.

# data[].attributes.subject
Zadatak 5                                        Posle borbi koje su se vodile na Gučevu i posledičnog povlačenja srpske vojske, ranjen je u Kamenici kod svog rodnog Valjeva. Ako mislite da ga je to zaustavilo, pa, grešite, jer ljude kao što je bio Mihailo Madžarević ništa ne može da zaustavi. Ranjen, sa svojim je odeljenjem zaustavio napad neprijatelja.

# data[].attributes.body
Kada smo krenuli u moćan protivnapad sa Rudnika i poterali preko Drine nespremne Austrougare koji su već slavili osvajanje Srbije, Mihailo i njegova jedinica naleteli su tokom gonjenja dušmana na kuću u kojoj su se, kako su im seljaci dojavili, krili vojnici Dvojne monarhije. Mateja Lukić 8/¹

# data[].attributes.body
Damjan Popović bio je srpski general i učesnik srpsko-turskih ratova,Srpsko-bugarskog rata ,balkanskih ratova i 1. Svatskog rata.Tokom 1. Svetskog rata nalazio se na dužnosti komandanta novih oblasti do oktobra 1916. Kada je stavljen na raspolaganje vrhovnih komandi u februaru 1917. Bio je penzionisan .

Nina Radojičić 7/3

# data[].attributes.attachment_link.title
Генерал_Дамјан_Поповић

# data[].attributes.body
Vojin Popović poznat kao Vojvoda Vuk,potpukovnik srpske vojske,bio je srpski četnički vojvoda koji je učestvovao u borbama za Makedoniju,u balkanskim ratovima i Prvom svetskom ratu,kao komandant Dobrovoljačkog odreda u Solunskom frontu. Savremenici su ga opisali kao junaka koji je vredeo više nego divizija. Onoga dana kada je poginuo,svima se činilo da je sa njim umrla i Srbija. Dok je Vojin bio dečak,u Kragujevac se doselio četnički vojvoda Micko Kostić koji se borio sa Turcima na prostoru Makedonije. Njegove priče presudno su uticale na Vojinovu odluku da stupi u vojsku i da se posveti razvoju četničkog pokreta u Staroj Srbiji.

# data[].attributes.body
Песма: Марширала краља Петра гарда

Марширала марширала краља Петра гарда

Марширала марширала краља Петра гарда

Корак иде за кораком а ја јунак за барјаком

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Гледале их гледале их београдске даме

Гледале их гледале их београдске даме

Корак иде за кораком а ја јунак за барјаком

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Бој се бије бије застава се вије за слободу

Клекле доле клекле па се Богу моле

Клекле доле клекле па се Богу моле

Корак иде за кораком а ја јунак за барјаком

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Бој се бије бије застава се вије за слободу Србије

Лена Пантелић 7¹

# data[].attributes.attachment_caption
Колона словеначких партизана у зиму 1930.године

# data[].attributes.headline
Задатак 2 Песма: По шумама и горама 

# data[].attributes.subject
Задатак 2 Песма: По шумама и горама 

# data[].attributes.body
Лена Пантелић 7¹

# data[].attributes.body
Pesnika na početku pesma nalazimo u jednom teško izrecivom stanju.

Velika je patnja koju pesnik proživljava i stalno ga muči to jedno pitanje „Kako su oni… Kako žive u Srbiji?

Glavni motiv u pesmi je briga za porodicom i sebi stalno postavlja pitanje Šta li rade oni.

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević 8/1 Zadatak-2- Tanka Crvena Linija (film)

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević 8/1 Zadatak-2- Tanka Crvena Linija (film)

# data[].attributes.body
Ja sam ja Jeremija
prezivam se Krstic
selo mi je Toponica
drvena mi dvokolica
sluzio sam stari kadar artiljerija

Ja sam ja Jeremija
prezivam se Krstic
imam sito i karlicu
imam zenu vracaricu
sluzio sam stari kadar artiljerija

# data[].attributes.body
Слава Србину-Светозаре Милетићу

Слава, слава, слава Србину!
Оро кликће са висине,
глас се чује из дубине,
ни бриге те, сиви тићу,
ми смо с тобом Светозаре Милетићу!
Кад извесни шалај куцне час, зови само ево нас!
Слава, слава, слава Србину!
Доста бисмо ми робови,
треба да смо слободни,
ни бриге те, сиви тићу,
ми смо с тобом Светозаре Милетићу!
Кад извесни шалај куцне час, зови само ево нас!
Слава, слава, слава Србину!
Светозаре, српски сине,
ти си сине дика свију нас,
ни бриге те, сиви тићу,
ми смо с тобом Светозаре Милетићу!
Кад извесни шалај куцне час, зови само ево нас!

Јако ми се свиђа песма.

# data[].attributes.body
Milivoje Stojković Mića (Umčari) student medicine, učesnik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.

# data[].attributes.body
Dragoslav Miljković bio srpski i jugoslovenski oficir, armiski general jugoslovenske vojske, učesnik balkanskih ratova, prvog i drugog svetskog rata. U aprilskom ratu 1941.godine general miljković je dočekao kao vršilac dužnosti komandanta druge armijske oblasti.

Umro je 24.maja 1953.godine u Beogradu.

# data[].attributes.body
Elisi Mod Inglis bila je škocka lekarka

i sufražetkinja koja se posebno istakla svojim radom u okviru škockih vojnih bolnica u Srbiji u toku Prvog sveckog rata, bila je prva žena koja je dobila najviše srpsko odlikovanja.

Sara Matejić Vll/1

# data[].attributes.body
Neda Jovanović 8/1

# data[].attributes.body
У овом крвавом сукобу Србија је претрпела огромне губитке. Борећи се против Аустроугарске и њених савезника и бранећи независност и слободу своје отаџбине више од трећине мушког становништва земље је убијено или рањено.

# data[].attributes.body
Ko to kaže, ko to laže, Srbija je mala,

nije mala, nije mala, triput ratovala

Dvanaeste, dvanaeste, Turke isterala,

trinaeste, trinaeste, pred Bugare stala

Četrnaeste, četrnaeste, Švaba udario,

osamnaeste, osamnaeste, Srbin pobedio

Ko to kaže, ko to laže, Srbija je mala,

nije mala, nije mala, uvek ratovala,

i opet će, i opet će, robovati neće

Pesma mi se svidja.

Teodora Matorčević 8/1

# data[].attributes.body
Kapetan Koča putuje, putuje

Kapetan Koča putuje

On ide u tursko, izbavlja sve srpsko

Kapetan Koča putuje

Uporni, hrabri, nadiru, nadiru

Srbiju zemlju osvajaju

Njih vode junaci Koča i Miša

Vojvoda Stepa na čelu svi'

Vojvoda Stepa juriša, juriša

Vojvoda Stepa juriša

On vodi armiju, osvaja Srbiju

Vojvoda Stepa juriša sad

Pesma mi se jako sviđa.

Lara Pantelić 8/1

# data[].attributes.body
Srem upravom svetskom ratu stradanje srba

# data[].attributes.body
Spomenik otpora I pobede se nalazi u parku u Kragujevcu.Na ovom mestu se nalazi od 1959. godine i podseća sve turiste i Kraljevčane na pobedu i oslobođenje u Drugom svetskom ratu.Rad na spomeniku započet je 1946. godine I njegova izgradnja je trajala skoro 10 godina. Delo je slovenačkog vajara Lojza Dolinara.

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević - Zadatak 4 pesma: Kreće se Lađa Francuska

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević - Zadatak 4 pesma: Kreće se Lađa Francuska

# data[].attributes.body
Senje je more

široko,

Široko, hladno,

duboko.

Kraj mu se ne da

videti

ne mogu misli

podneti.

Kreće se lađa

francuska

sa pristaništa

solunska

transport se kreće

Srbari

ratnici,braća,

bolesti

Moje mišljene o pesmi: Kreće se Lađa francuska da je to poznata narodna pesma koja evocira duh putovanja i avanture. Njena melodija i stihovi često izazivaju osećaj i nostalgije i povezanosti sa tradicijom. Osim toga, pesma ima značajnu simboliku, često se interpretira kao obraz borbe i nade.

# data[].attributes.body
Budući da u Srbiji ima veliki broj spomenika posvećenim velikanima naše istorije i književnosti, u ovom tekstu nisu mogli svi da budu ubrojani. Međutim, ova skulptura na kojoj se vidi jedan od najvećih naših pisca realizma i junak iz knjige "Ivkova slava", jedna je od omiljenih atrakcija turista koji posete Niš.

Bronzani spomenik vajara Ivana Fejkera prikazuje Stevana Sremca kako sedi za istim stolom sa likom iz romana "Ivkova slava", Kalčom i njegovim psom Čapom.

Inspiraciju za ovaj spomenik je delom pružila i činjenica da je Sremac voleo da se druži sa "običnim svetom" i nalazio je inspiraciju u niškim kafanama i zanatlijskim radnjama.

# data[].attributes.body
Skupite se svi, dobri drugovi
neka truba dok ne padne mrak, svira rastanak.
Poslednju našu pesmu vojničku
zapevajmo složno svi nek' se sve ori.

Pa za one prošle dane, nek' ti neka suza kane
pa zar nismo bili mi, dobri drugovi.
Ko da žali noći, ko da žali dane
rastanak se sprema a vremena nema
oj, druže moj.

Još u srcu mom kao teški zvon
odjekuje tužne trube glas, kroz taj garnizon.
Poslednji, tužni pozdrav vojnički
zapevajmo složno svi nek' se sve ori.

Neka svaka cura čuje šta joj vojnik poručuje
sad kad služba prestaje, kad se rastaje.
Ludo živim sada, čudna tuga vlada
uspomena davna iz vojničkih dana,
oj, druže moj

-Ova pesma mi se jako sviđa,milism da je baš prikladna tom dobu.

# data[].attributes.body
Наталија Бјелајац, рођено име Антонија Јаворник била је српска хероина, болничарка и наредник српске војске у Балканским и Првом светском рату. У борбама је рањена дванаест пута и за испољену храброст одликована дванаест пута.

# data[].attributes.headline
Lazar Djordjević 8/1-Spomenik streljanim đacima i profesorima-Kragujevac

# data[].attributes.subject
Lazar Djordjević 8/1-Spomenik streljanim đacima i profesorima-Kragujevac

# data[].attributes.body
Možda najpoznatiji spomenik u sastavu Spomen-parka”Kragujevački oktobar,, delo je Miodraga Živkovića izgrađeno od betona 1963 godine. Nalazi se na mestu gde je streljana najveća grupa učenika zajedno sa 18 profesora 21.oktobra 1941.godine To je grandiozna skulptura u kojoj se moćni razgranati blok od belog betona preobražava u nežnu pticu slomljenih krila, prekinutu uletu. Simbolizuje Polet i snagu mladosti presečene u trenutku kad se premalo da se otesne u život.

# data[].attributes.body
Флора Сандс била је британска болничарка, а касније и једина жена официр српске војске за време Првог светског рата.У почетку као добровољац Хитне помоћи Светог Јована, отпутовала је у Краљевину Србију, где је дочекана и званично регрутована у српску војску. Потом је унапређена у чин наредника, а после рата у капетана прве класе.

# data[].attributes.attachment_caption
Kaletinac kod Gadžinog Hana. Učestvovao je u Balkanskim ratovima i Prvom svetskom ratu, u kojem je pročao Cer, Kolubaru, Albaniju i Solunski front, a ranjen je na Gruništu.Posle rata se vratio kući i bavio poljoprivrednim poslovima. Uživao je veliko poštovanje meštana u rodnom mestu. Za čuvenu fotografiju iz rata koja je obišla svet, saznao je 1965. godine. Preminuo je 1970. godine nakon kraće

# data[].attributes.body
Oj, Srbijo mati.

Ој Србијо мати, немој туговати,

Зови, само зови, сви ће соколови,

за те живот дати.

Срем, Банат и Бачка, три срца јуначка,

Зови, само зови, сви ће соколови,

за те живот дати.

Херцег-Босна, Лика, то је српска дика,

Зови, само зови, сви ће соколови,

за те живот дати.

Црна Гора мила, увек с нама била,

Зови, само зови, сви ће соколови,

за те живот дати.

Moje misljenje o ovoj pesmi ovo je pesma koja me cini srecnom, ali i ako emotivnom govori o nasoj zemlji i njenim lepotama.

# data[].attributes.attachment_caption
Beloruski spomenik posvecen borbi kod Bagrationa u kojoj su nacisti porazeni. 

# data[].attributes.body
Pročitala sam da je ovoj pesmi izmenjen teks ..Sviđa mi se što je u pesmi opisana realnost ,takođe sam poslušala i noviju verziju pesme.

# data[].attributes.body
U centru grada Kruševca nalazi Trg kosovskih junaka sa spomenikom koji je simbol grada od 1904. godine. Spomenik je svečano otkrio kralj Petar I Karađorđević na proslavi stogodišnjice Prvog srpskog ustanka, iako je kamen temeljac postavljen ranije 1889. godine, povodom 500. godišnjice Kosovske bitke.

Spomenik je sagrađen u neoklasičnom stilu, a visina mu je 6 metara, na vrhu se nalazi Boško Jugović sa vilom koja mu daruje lovorov venac pobede. Na desnoj strani nalazi se Filip Višnjić koji čuva narodno predanje o kosovskom boju, a na levoj strani mlada devojka koja simbolizuje Srbiju. To je najpoznatije vajarsko delo Đorđa Jovanovića.

# data[].attributes.headline
2. zadatak - Nina Veljović VII³ - Ilustracija devojčice Dare iz filma "Dara iz Jasenovca"

# data[].attributes.subject
2. zadatak - Nina Veljović VII³ - Ilustracija devojčice Dare iz filma "Dara iz Jasenovca"

# data[].attributes.headline
1. zadatak - Nina Veljović VII³ - Spomenik poginulim borcima NOR-a 

# data[].attributes.subject
1. zadatak - Nina Veljović VII³ - Spomenik poginulim borcima NOR-a 

# data[].attributes.body
Spomenik poginulim borcima NOR-a podignut je u znak sećanja na žrtve fašističkog terora u Drugom svetskom ratu. Spomenik se nalazi u severnom delu urbane teritorije Vladičinog Hana u naselju-Kula, a podignut je 1972. godine. Svake godine 8. septembra obeležava se godišnjica oslobođenja Vladičinog Hana nakon polaganja cveća na spomenik.

# data[].attributes.headline
Zadatak 1 - spomen-kompleks Kadinjača - Ana Veljović 7/3

# data[].attributes.subject
Zadatak 1 - spomen-kompleks Kadinjača - Ana Veljović 7/3

# data[].attributes.body
Spomen-kompleks Kadinjača kod Užica, između sela Volujac i Zaglavak, govori o novembarskim danima 1941. godine. Izgradnja spomeničkog kompleksa Kadinjača izvršena je u periodu od 1977. do 1979. godine. Nakon izgradnje 1979. godine proglašen je i za spomenik kulture od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju.

# data[].attributes.attachment_caption
Драгутин Гавриловић 

# data[].attributes.body
Драгутин Гавриловић је био најпознатији српски мајор док је у југословенској војсци напредовао до чина пуковника. Војну академију је завршио 1901. године. Учестовао је у скоро свим биткама српске војске у Првом светском рату. У периоду од 1920-1930 живео је у Крушевцу са супругом Даринком, четири ћерке и сином. Први почасни грађанин Крушевца постао је 1930.године.После Војне академије је постављен за команданта 10. пешадијског пука моравске дивизије у Чачку у данашњој касарни Ратко Митровић. За разлику од многих сабораца умро је 19. јула 1945. године у Београду. Предавао је Војну администрацију на Војној академији у Београду. Генерал Душан Симоновић му је 27. марта 1941. понудуо чин генерала и место министра војске и морнарице, међутим он је то одбио уз образложење да га предлог не интересује и да је он војник.

Лена Пантелић 7¹

# data[].attributes.body
Pesma Na suncu oruzije nam blista

Odlomak:

За част отаџбине напред идемо

Заставу победе смело дижемо.

Напред, напред другови, Србски добровољци

Напред, напред другови, Краља Петра борци.

Tijana Đorđević

# data[].attributes.body
Песма: Креће се лађа француска

Сиње је море широко,

Широко, хладно, дубоко.

Крај му се не да видети

не могу мисли поднети

Креће се лађа француска

са пристаништа солунска

транспорт се креће Србади

ратници, браћа, болесни

Лена Пантелић 7¹

# data[].attributes.attachment_caption
Споменик Јајинци

# data[].attributes.body
Споменик парк Јајијци је подигнут жртвама логора који је био у Београду. Стрељани су лета 1941 до 1943. године. Тада је убијено 80 000 мушкараца и жена. Људи су стрељани због ентике припадности (срби, јевреји, рому). Српски устаници и деолошки противници-комунисти али и ухапшеници цивили као део одмазде немачких окупаторски власти у Београду, која је донела проглас где се за сваког убијеног Немца мора убити 100 цивила, а за сваког рањеног 50 цивила. Немци су да би се сакрили жртве ископавали су стрељане таоце, и спаљивали лешеве да би сакрили своје вишегодишње злочине.

Лена Пантелић 7¹

# data[].attributes.body
,,Kolubaro, kud god si protekla” je pesma koja je posvećena reci Kolubari i simbolizuje značaj bitke kod Kolubare tokom Prvog svetskog rata. Pesma evocira uspomene na hrabrost vojnika i njihovih borbi za slobodu.

# data[].attributes.body
,,Јеремија пали топа’’ је позната српска војна песма која се односи на тренутке борбе и храбрости. Ова песма слави војнички дух и партиотизам и често се повезује с Првим светским ратом и херојима тог доба. Изабрала сам да пишем о њој јер ми је била упечатљивија од осталих и највише ми се свидела. Буди велик број емоција и осећања.

Ива Богдановић 8/1

# data[].attributes.body
Katarina Harlej

Ona je rođena 3. Maja 1855. Godine u mestu Ripl. U solun je stigla 1915. Godine gde je otvorila malu bolnucu kaoja je u pocetku pripadala Francuskoj vojsci, ali je dolaskom srpske vojske na solunski front, prišla srpskom vojnom sanitetu, savivši se pon srpsku zastavu. Prilikom jednog

bombardovanja poginula je 7 . Marta 1917. Godine. Sahranjena je uz najveće voj e pocasti na zejtinliku. Jedini krst nalazi se na spmeniku Katarine Harlej koji su podigli srpski oficiri.

# data[].attributes.body
Mihailo Madžarević

Bio je srpski oficir i ratnik iz balkanskog i prvog sveckog rata. Nosilac je tri Karađorđeve zvezde, srebrne i zlatne medalje hrabrosti. Ratni put Mihailo Madžarević zapoceo je tek kao savrseni devetaestogodisnji pitomac i podarenik srpske vojske.

# data[].attributes.body
Groblhe oslobodilaca Beograda je spmenik kulture i predstavlja simbol Beograda podignut u čast vojnika koji su oslobodili glavni grad.

# data[].attributes.body
Pesma Plava Grobnica

Pesma je jako tuzna radi se o iskazivanja pocasti stradalima. Mnogi knjizevnici prelaze kroz Crnu Goru, Albaniju i povlače se u Grčku.

# data[].attributes.body
Zadatak-5

Dragutin Matić je poznat kao "oko sokolovo". Najpoznatiji je Srpski vojni izvidjač. Učestvovao je u svim borbama Srpske vojske od 1910.godine do kraja Prvog svetskog rata.

Filip Milenkovic

VI/1

# data[].attributes.headline
Dan oslobodjenja Beograda u Prvom svetskom ratu 

# data[].attributes.subject
Dan oslobodjenja Beograda u Prvom svetskom ratu 

# data[].attributes.body
Zadatak-4

Pesma "Tamo daleko" je Srpska pesma komponovana u čast povlačenja Srpske vojske na Krf i govori o gubitku i čežnji za delekom otažbinom.

Filip Milenkovic

VI/1

# data[].attributes.headline
Dan sećanja na srpske žrtve u Drugom svetskom ratu 

# data[].attributes.subject
Dan sećanja na srpske žrtve u Drugom svetskom ratu 

# data[].attributes.body
Zadatak-2

Pesma Djurdjevdan nastala je u "vozu smrti", koji je putovao za Jasenovac. Na Djurdjevdan Srbe su zatvorili u vagone za logor u Jasenovcu.

Filip Milenkovic

VI/1

# data[].attributes.headline
Dan oslobodjenja Beograda u Drugom svetskom ratu 

# data[].attributes.subject
Dan oslobodjenja Beograda u Drugom svetskom ratu 

# data[].attributes.body
Zadatak-1

Groblje oslobodilaca Beograda je podignuto borcima poginulim u borbama sahranjeno je vise od 1300 boraca.

Filip Milenkovic

VI/1

# data[].attributes.body
Oproštaj slovenke

Онамо, ‘намо, за брда она, говоре да се разара дом,
Мојега брата, онамо веле, где је негда био јуначки збор!
Онамо, ‘намо, да виђу Ловћен, та то је моје – дома ћу доћ,
Старина мила тамо ме зове, ту морам брату у помоћ поћ!
Онамо, ‘намо, са Цетиња, двора царског врагу ћу рећ,
С огњишта Мило(г), бјежи куго, зајам ти морам враћати већ!
Онамо, ‘намо, за брда она, зелени кажу пребива гај,
Над њим у стени је Острог свети, молитва у њег присваја рај!
Онамо, ‘намо, за брда она, Његошев кажу почива гроб,
Онамо покој души ћу наћи, кад ми брат више не буде роб!“

Ово „скрнављење“ чувене „српске Марсељезе“, песме „Онамо, намо“, коју је 1867. године написао један од наших највећих владара и државника, Њ.С.В. Књаз, касније Краљ, Никола Први Петровић Његош и посветио је своме Косову, учиних поведен најновијим догађајима са жељом да вратим истом мером нашој колевци, уздигнутом челу, поносу и бастиону нашег народа, српској Спарти, Црној Гори. Посебно у овим смутним временима, када нас неки убеђују да нисмо оно што јесмо а неки посредно уче да јесмо оно што нисмо, молим за опроштај великог Краља што им промених смер.

# data[].attributes.body
Bitka na Neretvi

# data[].attributes.body
Tanka crvena linija (film)

# data[].attributes.body
Софија Јовановић била је добровољац и наредник српске војске у ратовима од 1912. до 1918. године, добила је 13 одликовања.

# data[].attributes.body
Spomenik Neznanom junaku na Avali je monumentalni mauzolej podignut 1938. godine i napravljen po planovima vajara Ivana Meštrovića. Prilikom povlačenja 1915, jedan srpski vojnik je poginuo na samom vrhu Avale. Nemci su ga sahranili i na krstači napisali "Ein unbekannter serbischer Soldat".

# data[].attributes.body
Dragoslav Miljković bio je srpski i jugoslovenski oficir, armijski general Jugoslovenske vojske, učesnik Balkanskih ratova, Prvog u Drugog svetskog rata. U aprilskom ratu 1941. godine general Miljković je dočekao kao vršilac dužnosti komandanta druge armijske oblasti. Zarobljen je i odveden u zarobljenički logor. Bio je starešina zarobljeničkog logora u Osnabriku gde se razboleo i pola godine proveo u logorskoj bolnici.

Vratio se u zemlju nakon oslobođenja Nove komunističke vlasti su ga osudile na tri godine sa prinudni radom.

Umro je 24.maja 1953. godine u Beogradu

Teodora Matorčević 8/1

# data[].attributes.body
Desanka Maksimović - “ Krvava Bajka “, spomenik u Kragujevcu

Nikolina Sekulovski 8/1

# data[].attributes.body
Niko nema što Srbija imade

Niko nema što Srbin imade
Takav bio takav i ostade
Srbin ima svoju krsnu slavu
Krsnu slavu, svetitelja Savu

Od Kosova pa sve na ovamo
Mi junake sve redom imamo
Srbin ima Miloš Obilića
Obilića, devet Jugovića

Srbin ima Toplicu Milana
Srbin ima Kosančić Ivana
Srbin ima Kraljevića Marka
Koga prizna turska vojska carska

Srbin ima čet'ri slova prava
Samo sloga Srbina spasava
Jedno drugom okrenulo leđa
Teško onom ko Srbina vređa

Pesma mi se jako svidja.

Teodora Matorčević 8/1

# data[].attributes.body
Rođen je 17.8.1876. , a umro je 24.6.1917.

Bio je pukovnik obaveštajne službe u generalštvu.Bio je organizator Majskog prevrata i vođa organizacije ,,Crna Ruka"

# data[].attributes.body
Teodora Matorčević 8/1

# data[].attributes.body
Spomenik palim borcima iz naselja Ciglenica u Zagrebu.

Teodora Matorčević 8/1

# data[].attributes.body
Sofija Jovanović je bila maturantkinja iz Beograda koja se prijavila u dobrovoljce odmah pri izbijanju rata 1914. godine,pod imenom Sofronije Jovanović. Imala je tu čast da lično pobode srpsku trobojku na austrougarsku karaulu u Zemunu,tokom privremenog oslobađanja Zemuna, 10-13 septembra 1914. godine.U sastavu trupa Odbrane Beograda,branila je prestonicu od Nemaca i Austrougara u oktobru 1915. godine.Sofija je dopremala sanduke sa municijom prve borbene linije,pod kišom granata sklanjala je ranjene drugove sa beogradskih ulica,ali ii borbom prsa u prsa branila je svoj rodni grad od neprijatelja.Uspela je da se pređe Albaniju i priključi se vaskrsloj srpskoj vojsci na Solunskom frontu.

Učestvovala je u proboju fronta 15. septembra 1918. godine i u oslobađanju prestonice,mesec i po dana kasnije.

# data[].attributes.body
Radomir Putnik srpski vojskovođa, ministar vojni, vojvoda, načelnik Glavnog generalštaba Vojske Kraljevine Srbije u Balkanskim ratovima (1912-1913) i u Prvom svetskom ratu. Kao glavni strateg srpske vojske, Putnik je bio i glavni arhitekta velikih srpskih pobeda u bitkama na Kumanovu (1912) protiv Osmanlija, protiv Bugara na Bregalnici (1913), protiv Austro-Ugara na Ceru i Kolubari (1914).

Prezime Putnik njegova porodica je dobila u vreme kada su preci, tačnije pradeda Arsenije, doselio sa Kosova u Velikoj Seobi Srba (1690) u Belu Crkvu. Kada su njegovog pradedu, koji je tada imao oko sedam godina, upitali kako se zove, odgovorio je da je on putnik u nepoznatom pravcu. Po oslobođenju Srbije u XIX veku, porodica se iz Austro-Ugarske preselila u Srbiju. Otac Dimitrije je bio učitelj u Kragujevcu. Radomir Putnik rodio se u Kragujevcu 24. januara 1847. godine. Vojnik i vojskovođa srpske vojske punih četrdeset godina. Vojničko zvanje je stekao na Artiljerijskoj školi u Beogradu. Posle mnogih rasporeda i napredovanja u službi 1903. godine unapređen je u čin generala i postavljen za načelnika Glavnog generalštaba. Godine 1906. bio je prvi put imenovan za ministra vojnog.

Nikolina Sekulovski 8/1

# data[].attributes.body
“ Tamo daleko “

Tamo daleko, daleko od mora,
Tamo je selo moje, tamo je Srbija.
Tamo je selo moje, tamo je Srbija.

Tamo daleko, gde cveta limun žut,
Tamo je srpskoj vojsci jedini bio put.
Tamo je srpskoj vojsci jedini bio put.

Tamo daleko gde cveta beli krin,
Tamo su živote dali zajedno otac i sin.
Tamo su živote dali zajedno otac i sin.

Tamo gde tiha putuje Morava,
Tamo mi ikona osta, i moja krsna slava.
Tamo mi ikona osta, i moja krsna slava.

Tamo gde Timok, pozdravlja Veljkov grad,
Tamo mi spališe crkvu, u kojoj venčah se mlad.
Tamo mi spališe crkvu, u kojoj venčah se mlad.

Bez otadžbine, na Krfu živeh ja,
ali sam ponosno klic’o, živela Srbija!
ali sam ponosno klic’o, živela Srbija!

dopada mi se pesma zato što je napisana na znak sećanja o borbi i povlačenju Srpske vojske tokom Prvog svetskog rata.

Nikolina Sekulovski 8/1

# data[].attributes.body
Plava grobnica

-odlomak-

Stje galije carske!

Sputajte krme moćne!

Opelo gordo držim u doba jeze nocne

Nad ovom setom vodom

Tu na dnu, gde školjke san umora hvata i na mrtve alge tresetnica pada

Lezi groblje hrabri lezi brat do brata.

-Sviđa mi se ova pesma zato što govori o našoj otadzbini.

Sara Matejić Vlll/1

# data[].attributes.body
Spomenik Palim borcima je podignut 30.oktobra1952. god u Zemunu na spomeniku ima 45 palih boraca i obeležava se dan palim borcima u Zemunu.

Sara Matejic Vlll/1

# data[].attributes.body
Spomenik obešenim rodoljubima podignut je na Terazijama 1983. godine. Grad je 6. i 7. aprila 1941. godine bombardovan od strane Nemačke avijacije i ubijeno na hiljade ljudi. 12. aprila 1941. Beograd je okupiran i odmah je postao centar okupacione vlasti Srbije. Osnivani su logori Banjica i Sajmište i tada je streljano preko 70.000 zatvorenika. Te 1941. godine je na Terazijama obešeno pet rodoljuba pa je zbog njih taj spomenik i podignut. Beograd je aprila 1944. godine doživeo bombardovanje u kome je poginulo oko 1200 gradjana. Grad Beograd je 1983. godine podigao spomenik

rodoljubima koji su obeseni avgusta 1941. godine na terazija od strane Gestapoa.

Nikolina Sekulovski 8/1

# data[].attributes.body
Milunka Savić je bila srpska junakinja Balkanskih ratova i Prvog sveckog rata, kao i žena sa najviše odlikovanja istoriji ratovanja a, zbog neizmerne hrabrosti Francuzi su je prozvali ,,srpska Jovanka Orleanka"

Sara Matejić Vll/1

# data[].attributes.body
Lara Pantelić 8/1