# data[].attributes.body
לוח יפה ומושקע.
1. היה קצת קשה לעקוב אחר הסדר שלו כי הוא די מפוזר
2. אין שום כרטיסיות של לובאבה.
3. הייתי משנה את שם הלוח. בעצם עסקתן בעולם התעסוקה ורובוטיקה. זה יותר מדויק. השתלבות הרובוטיקה בענפי תעשיה שונים
4. תמיד כשאתן מתייחסות למקור תוסיפו קישור. למשל לספר רובוטיקה חקלאית, לכתבה על מקדונלדס ועוד.
5. כל הכבוד מרים רולא ולובאבה. 96!

# data[].attributes.headline
היה מהדור הראשון של 

# data[].attributes.body
היה מהדור הראשון של רובוטים סיעודיים והצגתו הסיעודית של טכנולוגיית המרחוק הזו תפסה תשומת לב רבה בזמנו. זאת הייתה תחילת התמיכה בטכנולוגיה סיעודית המופעלת מרחוק שמאפשרת ייעודים רבים בתחום הבריאות והטיפול המרחוק. השימוש בטכנולוגיה זו התרחב במהלך השנים ונמשך להתפתח בתחום הרפואה והסיעוד.

# data[].attributes.attachment_link.title
הכירו את הרובוט הסיעודי הראשון

# data[].attributes.headline
תעשיית התכניתות: 

# data[].attributes.body
1. תעשיית התכניתות: רובוטים תעשייתיים עוזרים בתהליכי ייצור ממוכנים כדי לשפר את היעילות, להפחית דרישות העבודה האנושית ולשפר את איכות המוצרים. רובוטים יכולים לבצע פעולות חזקות ומדויקות בצורה קבועה וממוכנת בסביבות תוצרת רפואית ומתקדמת כמו כן בתעשיית הרכב.

# data[].attributes.attachment_link.title
מתרחב השימוש ברובוטים בתעשייה

# data[].attributes.headline
אם רובוטים יהיו 

# data[].attributes.body
אם רובוטים יהיו מסוגלים להרגיש רגשות, ייתכן שיהיו להם מידע רב יותר על הסביבה ועל האנשים שהם פועלים איתם. זה יכול להפוך אותם לפחות תלויים בתכנות מקדימה ולאפשר להם לתגובה תחושתית לשינויים בסביבה ובפעולות האנושיות. זה עשוי להקל על השילוט והתקשורת בינם לבין האנשים סביבם.אבל, כמו שזה עשוי להיות יתרון מסוים, ייתכן גם שיהיו לזה חסרונות פוטנציאליים. רובוטים עם רגשות עשויים להצטרך להתמודד עם דילמות מורכבות כיצד להתנהל בסביבה שכללת משתמשים רגילים וכיצד לפעול בהתאם לאמור המוסרי האנושי. כמו כן, קיימת החששה שרובוטים עם רגשות יכולים להתפתח לכיוונים שלא ישלט בהם האדם וייתכן כי יוכלו לעשות שימוש לרעה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפני כמעט 40 שנה הופיעה לראשונה על מסכי הקולנוע סדרת סרטי "מלחמת הכוכבים", שהזמינה את כולנו להצטרף למסע אל אותה "גלקסיה רחוקה, רחוקה". מדובר באחת מסדרות הסרטים המצליחות והרווחיות בהיסטוריה, עם השפעה תרבותית עצומה. לדוגמא, בשנת 2001 במפקד האוכלוסין הבריטי, ציינו 390,000 איש שהדת שלהם היא "ג'דיי" -הדת הרביעית בגודלה שצוינה בסקר, וכמות "המאמינים" שלה גדולה יותר ממאמיני דתות מבוססות כגון בודהיזם ויהדות. כל אחד מששת סרטי הסדרה (השביעי יוצא לאקרנים בימים אלו ממש) מתאר מלחמת "טובים" מול "רעים" שבה משתתפים בני אדם, מינים שונים של חייזרים וגם... רובוטים.

הרובוטים של מלחמת הכוכבים, בעיקר C-3PO ו - R2-D2 הפכו לגיבורי תרבות. הם מתקשרים, יש להם אישיות, הם מקבלים החלטות ואפילו מרגישים ומבטאים את הרגשות שלהם. בסרט החדש, "הכוח מתעורר", מצטרף רובוט חדש לצוות. BB-8 היא רובוטית חמודה ועגולה, וכבר מהטריילרים הראשונים של הסרט ההתלהבות סביבה הייתה גדולה. היא כמעט גונבת את אור הזרקורים מהכוכבים האנושיים. חברת דיסני, שקנתה את הזכויות לסרטי "מלחמת הכוכבים" והפיקה את הסרט החדש, לא מגלה כמובן איך נבנתה 8-BB, אבל אנחנו יודעים שזו לא "בובת רובוט" שמפעיל שחקן אנושי, וזו גם לא אנימציה ממוחשבת. לצורך הסרט נבנה רובוט אמיתי, עובדה שכמובן תרמה להתלהבות מהדמות.

הרובוטית BB-8 בפעולה. תמונה מתוך הסרט "הכוח מתעורר". צילום: David James

רובוטיקה ותבונה מלאכותית הם שני מונחים חמים מאוד. אין טעם לשאול "האם רובוטים ישנו את חיינו" כיון שזה כבר קרה. הם כבר היום חלק גדול מחיינו - עובדים במפעלים, מנקים לנו את הבית ואפילו מדברים אתנו מתוך הטלפון הנייד (נסו לשאול את " are you a robot?" SIRI ותקבלו תשובה מפתיעה). רובוטים פה, וכנראה שהם פה כדי להישאר. השאלה היא - מה יקרה בעתיד ואיך זה ישפיע עלינו, בני האדם?
היזהרו לא להעליב את הרובוט שלכם
במעבדת הסקרנות של ד"ר גורן גורדון באוניברסיטת תל אביב, מפתחים את הדור החדש של רובוטים: רובוטים סקרניים שלומדים לבד כיצד להתנהג - התנהגות שמבוססת על הבנה ומידול מתמטי של מוח האדם. שאלנו את ד"ר גורדון, מתי יהיו לנו רובוטים עם אישיות, שיודעים להבין שפה מורכבת וגם שפת גוף, שמתקשרים, חושבים ואפילו מרגישים?

"כדי להבין מה צריך לקרות כדי שרובוטים כמו C-3PO, R2-D2 וגם התוספת החדשה BB-8 יהיו אפשריים בעולם שלנו, ולא רק בגלקסיה רחוקה מאוד, צריך להפריד בין שני מרכיבים: הפיסי והקוגניטיבי. מבחינה פיסית BB-8 זו דוגמה מעולה לכך שהעתיד כבר כאן: הרובוט אמיתי, זז ועושה באמת כל מה שהוא מציג בסרט. בתחרות Darpa Robotics Challenge שהתקיימה השנה, ראינו רובוטים שעושים המון פעולות אנושיות, כמו לנהוג במכונית, לפתוח דלתות או להשתמש בכלים. למרות שהיו רובוטים שהצליחו לבצע את כל המשימות, התחרות גם הראתה עד כמה אנחנו רחוקים מרובוטים אנושיים עם יכולות פיסיות אנושיות מלאות."

המרכיב הקוגניטיבי הוא הנקודה המעניינת. האם רובוטים יוכלו לתקשר, להבין ואפילו להרגיש? " תחום התקשורת הוא המתקדם ביותר", מסביר ד"ר גורדון. "ישנן התפתחויות ענקיות בתחום, כמו זיהוי דיבור וניתוח שפה טבעית, שכבר מגיע לרמות מאוד גבוהות. יש דוגמאות לרובוטים עכשוויים שמשתמשים בזה, כמו פיתוח נפלא שנקרא , שהוא מאין "עוזר אישי" שיודע להבין ולענות בשפה יומיומית, לזהות את המפעילים שלו ואת הקשר ביניהם וללמוד תוך כדי שימוש איך להיענות לצרכים שלהם. אבל חייבים לזכור שבתקשורת אנושית ישנם מרכיבים רבים לא-מילוליים, כמו שינוי הטון ותנוחת הגוף. גם שם יש התפתחויות גדולות, אבל הדרך לרובוטים שיידעו להבין ולהשתמש בהתנהגות אנושית אמיתית עדיין ארוכה."

מעבדת הסקרנות באוניברסיטת תל אביב
איך נרגיש אם לרובוטים יהיו רגשות?
ומה לגבי רגשות? הסיבה שמיליוני אנשים מתחברים לרובוטים של מלחמת הכוכבים היא שהם שמחים, מתלהבים או נעלבים בדיוק כמו הדמויות האנושיות. לדברי ד"ר גורדון, "יש כבר פיתוח של רובוטים שמראים רגשות על-ידי פרצופים שונים, ואפילו לומדים אילו פרצופים זוכים לתגובות מאנשים שמתקשרים עמם. לדוגמא, בנינו רובוט שמטרתו היתה ליצור אינטראקציה כמה שיותר ארוכה עם אנשים, בעזרת הבעות פנים שחיקו הבעות אנושיות. הרובוט גילה לבד, בלי שתכנתנו אותו ככה, שכשהוא בוכה או עושה פרצוף עצוב, אנשים נשארים לידו הכי הרבה זמן. למעשה ככה גם תינוק לומד - כשהוא בוכה מבוגרים מרימים אותו ומטפלים בו, והוא מתוגמל על צורת התקשורת הזאת. אבל האם רובוטים שילמדו להביע רגשות באמת ירגישו משהו? כאן הדעות חלוקות לגבי האם זה חשוב, כלומר, אם אנחנו חושבים שהם מרגישים ואפילו מפתחים אמפתיה כלפיהם, האם זה חשוב אם הם באמת מרגישים?"

אחרי שהשתכנענו שרובוטים שנוהגים במכונית ושמזמינים עבורנו משלוח מהמסעדה האהובה עלינו הם רק עניין של זמן, הגיע זמן לשאלה הבאה. כבר יש אנשים שעושים את כל הפעולות האלה, והם גם עושים אותן לא רע. מדוע טובי החוקרים והמדענים משקיעים מאמץ גדול כל כך לייצר מכונות שיהיו כמונו? האם זה רק רצון לחיות את הפנטזיה שגדלנו עליה בסרטי מדע בדיוני, כמו מלחמת הכוכבים?

ד"ר כרמל וייסמן, חוקרת תרבות דיגיטלית מהתכנית הרב תחומית במדעי הרוח, מאמינה שהציפיות הגבוהות כל כך שהחברה שלנו משליכה על רובוטים עתידיים להיות עובדים, מטפלים ובני לוויה טובים, אף יותר מהמקור האנושי, נובעות ככל הנראה מהרגשות המורכבים שלנו כלפי בני האנוש האחרים שמקיפים אותנו. "מכונות הן צפויות, ניתנות לשליטה, ואפשר לנטרל אותן אם הן מאתגרות אותנו. זה משהו שקשה לומר על אנשים. הטכנולוגיה מטפחת בנו את אובססיית השליטה ונותנת לנו הרבה אפשרויות שליטה. יחסים עם רובוטים יכולים להציע לנו לחוות את הרגשות שנלוות לקשר עם מישהו אחר, אבל ללא האחריות והפגיעות שקשר עם אדם אחר תובע מאתנו."

עבור ד"ר וייסמן, האינטראקציות של אנשים עם רובוטים, אפילו בגרסאות הלא מפותחות יחסית שקיימות היום, הן הזדמנות להבין קצת יותר דווקא אותנו ואיך אנחנו פועלים. "מה שמעניין הוא שדווקא עבודות שאנחנו מתייחסים אליהן כפשוטות ואוטומטיות, כמו קיפול כביסה או הרמת כוס, התגלו כמשהו שקשה מאוד ללמד רובוט לעשות. אלו פעולות שמחייבות הפעלה בו זמנית של חושים רבים, ולא ידענו עד כמה הן מורכבות עד שניסינו ללמד רובוטים לעשות אותן. באופן מפתיע, דווקא תחומים בהם חשבנו שהבסיס להצלחתם הוא אינטראקציה אנושית, כגון טיפול ותמיכה נפשית, יש לרובוטים הצלחות מפתיעות - פשוט מעצם העובדה שהרובוט מבצע מחוות של אדם מקשיב."

"אני מתבוננת בתחום הרובוטיקה כשיקוף של מצב החברה האנושית. ההתפתחויות בתחום הזה מצביעות על הצרכים, החולשות והחזקות שלנו. אנו מאד רחוקים מיצירה של תודעה רובוטית עצמאית פשוט כי אין לאף אחד מושג מהי תודעה. בינתיים ישתעשעו הרובוטים בפנינו על המסך ההוליוודי."
אני, רובוט
פרופ' מתי מינץ מבית הספר למדעי הפסיכולוגיה ובית הספר סגול למדעי המוח, מעודד אותנו לאתגר את הדמיון שלנו אפילו יותר. במקום בני אדם שחיים לצד רובוטים, הוא מציג מציאות עתידית שבה נחיה בתוך רובוטים, כאשר הגבולות ביננו ובינם יהיו מטושטשים. "בפרויקט שלקחתי בו חלק יחד עם קבוצת חוקרים מ ETH-Zurich, יצרנו מבנה אינטראקטיבי שאנשים נכנסים לתוכו. המבנה הוא הרובוט, שמתקשר, צופה ומגיב לאנשים המאכלסים אותו. הצגנו את הפרויקט, שכונה ADA (על שם עדה לאבלייס, מתמטיקאית וסופרת מהמאה ה-19 הידועה בתור המתכנתת הראשונה) ביריד EXPO השוויצרי ב2002. ( לצפייה בסרטון).

הצליחה לתקשר, לצפות וליצר אינטראקציות שונות עם האנשים שנכנסו אליה. היא גם ידעה להתייחס אחרת למבקרים שהביעו נכונות גדולה יותר לתקשר איתה והתנהגו אליה באופן חיובי. אלו הוזמנו לשחק משחקים שונים וזכו גם לברכת שלום אישית כשעזבו את המבנה. מה שהיה מעניין לגלות הוא שהמבקרים באופן טבעי מאוד תקשרו עם ADA בצורה אנושית ופשוטה. זה לא היה להם יותר מדי מוזר "לדבר" עם החדר שבו הם נמצאים. הסיבה היא כנראה שזו פשוט שיטת התקשורת היחידה שאנחנו מכירים."

"מעבר לכך, אני צופה שבעתיד לא יהיו שתי אוכלוסיות מובחנות - אנושית ורובוטית, שיחיו זו לצד זו, אלא אוכלוסייה אחת שבה לכל פרט יהיה הרכב אחר של איברים אנושיים וסינטטיים. כבר היום מסתובבים ביננו אנשים רבים עם קוצבי לב, מוסתים המושתלים במוח (לחולי פרקינסון) ושתלים חושיים שעוזרים לעיוורים, למשל. בעתיד הרחוק יותר, שתלים במוחנו שיגדילו את נפח הזיכרון שלנו או אפילו את היצירתיות שלנו הם לא בלתי נתפסים."

העתיד שהחוקרים שלנו תיארו פה עדיין רחוק. יש לנו שאלות טכנולוגיות ומוסריות רבות לפתור לפני שהוא יהפוך למציאות. מה שבטוח הוא, שעיסוק ברובוטים ובאינטראקציה שלהם אתנו גורם לנו ללמוד דברים חדשים דווקא על עצמנו.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדעים מדויקים

# data[].attributes.attachment_link.title
מה יקרה כשלרובוטים יהיו רגשות?

# data[].attributes.attachment_link.description
תארו לכם עולם שבו אנחנו חיים לצד רובוטים בעלי אישיות, רגשות ויכולות חשיבה. זה קורה בסרטי "מלחמת הכוכבים" וזו יכולה להיות המציאות בכוכב הלכת הקטן שלנו, בעתיד הלא כל-כך רחוק

# data[].attributes.headline
דוח משרד מבקר המדינה, עד שנת 2030 כמחצית מהמקצועות שאנחנו מכירים עומדים להיעלם מהעולם 

# data[].attributes.subject
דוח משרד מבקר המדינה, עד שנת 2030 כמחצית מהמקצועות שאנחנו מכירים עומדים להיעלם מהעולם 

# data[].attributes.body
https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001397825

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רק 200 שנים מאז המהפכה התעשייתית ששינתה את פני העולם לנצח, בימים אלה אנחנו בעיצומה של מהפכה נוספת - המהפכה הטכנולוגית. כבר עכשיו אנחנו רואים איך יותר ויותר מקצועות מתחילים להיעלם מהעולם, כשהאוטומציה והמחשוב מחליפים את האדם בביצוע פעולות כמו תדלוק בתחנת דלק, הפעלת הקופה בסופר או ביצוע פעולות בנקאיות.

על פי מחקר מקיף שפרסם לאחרונה משרד מבקר המדינה, כ-53% מהמקצועות שאנו מכירים כיום עומדים להיעלם מן העולם, וזה עומד לקרות ממש בקרוב - בשנת 2030, שמונה שנים מעכשיו. הבינה המלאכותית תחליף בעלי מקצוע רבים שעומדים להישאר חסרי תעסוקה.

בנוסף לקופאיות, הבנקאים והמתדלקים שכבר הולכים ומתמעטים, בעתיד הקרוב ייעלמו גם עובדים רבים בענף התחבורה לטובת הרכב האוטונומי. נהגי מוניות, אוטובוסים ומשאיות צפויים להיפלט אל שוק התעסוקה. גם תעשיית הדלק המסורתית תיעלם לטובת המכונית החשמלית. רבים מאתנו יגלו בעוד זמן קצר מאוד שהמקצוע שלהם פשוט אינו רלוונטי למציאות החדשה.

המשמעות דרמטית, אבל זוהי גם הזדמנות אדירה לשינוי. יחד עם זאת, השינוי לא יכול לקרות מעצמו. הוא זקוק ליד מכוונת.

כמי שמקדיש את חייו לתחום התעסוקה אני סבור שהמדינה חייבת להיערך לשינוי מעכשיו ולהתחיל להפנות את האנשים למקצועות שהעתיד דורש.

כבר כעת מורגש מחסור אדיר במהנדסים והנדסאים בתחום המחשבים, הרובוטיקה, האינטרנט, הננו-טכנולוגיה והבינה המלאכותית. יש לעודד כמה שיותר צעירים אחרי צבא ללמוד מקצועות אלה, ולקיים הסבות מקצועיות לאנשים מבוגרים יותר שמעוניינים להחליף מקצוע.

איך מעודדים אנשים ללמוד דווקא את המקצועות הללו? בדיוק כמו שקבעו בעבר מענקי "עבודה מועדפת" ליוצאי צבא שהסכימו לעבוד במקצועות שהיה בהם היה מחסור בעובדים - חקלאות, מלונאות ותדלוק, כך המדינה, כרגולטור צריכה לתת תמריצים כמו מענקים או הטבות מס למי שיעבור הכשרה למקצועות העתיד.

חשוב לזכור שישנם אנשים שיאבדו את מקום עבודתם, אך אינם מתאימים למקצועות טכנולוגיים, הן בגלל פערי השכלה והן בגלל חוסר התאמה. גם עבורם יימצא פתרון, שכן למקצועות מסורתיים רבים ימשיך להיות ביקוש גבוה. כך למשל סיעוד, הוראה ועוד. על ממשלת ישראל ללמוד היטב את הדוח ולהתייעץ עם מומחי עתידנות מהאקדמיה, ולהסב כבר מעכשיו עובדים למקצועות הללו.

מדינת ישראל חייבת לקחת את הדוח הזה בשיא הרצינות ולהיערך לאלתר לשינויים הצפויים, גם כדי לא להגיע למצב של אבטלה המונית, וגם על מנת לשמור על מעמדה של ישראל כמדינה מעודכנת ומובילה בחזית הטכנולוגית.
הכותב הוא בעלים של משרד מנע ושות,' חבר כנסת לשעבר ובעבר מנכ"ל רשות התעסוקה
הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

לתשומת לבכם: מערכת גלובס חותרת לשיח מגוון, ענייני ומכבד בהתאם ל קוד האתי המופיע בדו"ח האמון לפיו אנו פועלים. ביטויי אלימות, גזענות, הסתה או כל שיח בלתי הולם אחר מסוננים בצורה אוטומטית ולא יפורסמו באתר.

# data[].attributes.attachment_link.title
אל תהיו בטוחים שהמקצוע שלכם יהיה רלוונטי ב-2030, עו"ד דוד מנע

# data[].attributes.attachment_link.description
עפ"י דוח משרד מבקר המדינה, עד שנת 2030 כמחצית מהמקצועות שאנחנו מכירים עומדים להיעלם מהעולם ● המדינה חייבת לפתח ולעודד הכשרות והסבות למקצועות העתיד על מנת להתאים את ישראל לעידן הטכנולוגי

# data[].attributes.headline
מחקר: עליית המכונות תיצור יותר משרות חדשות מכאלה שיעלמו

# data[].attributes.subject
מחקר: עליית המכונות תיצור יותר משרות חדשות מכאלה שיעלמו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
52% מהמשימות שלנו בעבודה יבוצעו בשנת 2025 על ידי רובוטים, בהשוואה ל-29% בלבד כיום. עם זאת, התפתחויות האוטומציה והאינטלגינציה המלאכותית יוסיפו לשוק העבודה 58 מיליון משרות נטו עד לשנת 2022. כך עולה מדו"ח "עתיד העבודות 2018" של הפורום הכלכלי העולמי, שהתפרסם היום (ב').

ד"ר דיגיטל: הרובוט שעבר את מבחני הרישוי לרופאים

העתיד כבר פה: רובוטים יענו לנו בשירות הלקוחות

המקצועות שייכבשו ראשונים על ידי הרובוטים

עבודה על כלום: האם רוב העבודות שלנו הן סתם בולשיט?

על פי ההערכות המעודכנות שעולות מהמחקר, עד שנת 2022 יטפלו מכונות ב-42% מהמשימות שלנו בעבודה, ועד 2025 יטפלו מכונות ביותר משימות מאשר בני אדם. לשינוי כזה תהיה השפעה מעמיקה על כוח העבודה הגלובלי, אך לפי חוקרי הפורום הכלכלי העולמי, המשמעות אינה בהכרח אובדן משרות המוני לטובת הרובוטים: 133 מיליון משרות חדשות צפויות להיווצר עד 2022, בהשוואה ל-75 מיליון משרות בלבד שצפויות להעלם.

בין התפקידים להם צפויה עלייה בביקוש לעובדים: מנתחי מידע ומדעני נתונים, מפתחי תוכנה ויישומים ומומחים למסחר מקוון ורשתות חברתיות - כולם מבוססי טכנולוגיה. גם לאיוש תפקידים הממנפים "מיומנויות אנושיות", כמו מכירה, שיווק וחדשנות, צפוי להירשם גידול בביקוש. התפקידים הצפויים להפוך למיותרים הם תפקידי צווארון לבן, כגון פקידים המקלידים נתונים, ועובדי חשבונאות ושכר.

מטרת המחקר, שהתבסס על סקר שבוצע בקרב 300 מנהלי משאבי אנוש ומנהלים אסטרטגיים מחברות ב-12 ענפים ו-20 כלכלות מפותחות ומתפתחות (המהוות כ-70% מהתמ"ג העולמי), הייתה להבין את הפוטנציאל של הטכנולוגיות החדשות בחיסול וביצירת משרות, וגם לנסות ולספק הכוונה באשר לאופן שיפור האיכות והפרודוקטיביות של העבודה הנוכחית המבוצעת על ידי בני אדם, וללמוד כיצד יש להכין אותם למשרות החדשות הצפויות להווצר.

הדו"ח מגלה כי 54% מהעובדים בחברות גדולות יזדקקו להכשרה מחדש ולשדרוג מיומנויות, על מנת לנצל את הזדמנויות הצמיחה המוצעות על ידי המהפכה התעשייתית הרביעית. במקביל, רק בקצת יותר מחצי מהחברות נאמר כי הן מתכננות לבצע הכשרה מחדש רק לעובדים בתפקידי המפתח, בעוד ששליש מתכננות לבצע הכשרה מחדש של עובדים הנמצאים בסכנה.

בעוד שקרוב ל-50% מהחברות צופות כי כוח העבודה במשרה מלאה שלהן יתכווץ עד 2022 כתוצאה מאוטומציה, קרוב ל-40% צופות הרחבה של כוח העבודה שלהן באופן כללי, ויותר מרבע צופות כי אוטומציה תיצור משרות חדשות בחברה.

על פי הדו"ח, חברות היום מבינות טוב יותר את ההזדמנויות שמייצרת הטכנולוגיה. עם זאת, האפקט של האוטומציה יביא כמעט בוודאות לשינוי באיכות, במיקום, בפורמט ובקביעות של תפקידים, מה שידרוש מעקב צמוד מצד הגורמים המובילים בסקטור הציבורי והפרטי. חלק מהחברות עשויות לבחור עובדים זמניים, פרילנסרים או קבלני משנה מומחים, בעוד שאחרים עשויים לעבור לאוטומציה של המשימות.

בנוסף, תפקידים ספציפיים לאזור יגדלו מבחינת ביקוש, כמו למשל יועצים פיננסים ויועצי השקעות במזרח אסיה ובמערב אירופה, עובדי מפעל באמריקה הלטינית ובקריביים, במזרח התיכון ובצפון אפריקה, ומהנדסי טכנולוגיות חשמל בצפון אמריקה.

קלאוס שוואב, מייסד ויו"ר הפורום הכלכלי העולמי, טוען כי העלייה במספר המשרות כתוצאה מהטכנולוגיה איננה "תהליך שעומד לקרות בכל מקרה", וכי תידרש השקעה גדולה יותר בהכשרה ובחינוך על מנת לעזור לעובדים להסתגל לעולם החדש. על פי מסקנות הדו"ח, קיימים אתגרים דחופים בדרך להכשרה מחדש של העובדים, ונדרשות רשתות הגנה לעובדים הנמצאים בסיכון.

"זה קריטי שעסקים יקחו חלק פעיל בתמיכה בכוח העבודה הקיים, באמצעות הכשרה מחדש ושדרוג מיומנויות, שאינדיבידואלים ינקטו בגישה פעילה באשר ללמידה שלהם במהלך החיים, ושהממשלות ייצרו סביבה מאפשרת לתמיכה בשינוי בכוח העבודה. זה האתגר המרכזי של ימינו", אומר שוואב.

מהדו"ח עולה כי הענפים בהם העובדים יזדקקו להכשרה מחדש בהיקף הגדול ביותר הם תעופה, נסיעות ותיירות, כמו גם טכנולוגיות מידע ותקשורת, שירותים פיננסים והשקעות, וכרייה ומתכות. עוד ענפים הצפויים לבצע הכשרה מחדש: בריאות ושירותי בריאות, כימיה, מתכות מתקדמות וביוטכנולוגיה.

החוקרים מציינים כי בסופו של דבר, אם החברות יצליחו לנהל באופן יעיל את שדרוג המיומנויות הקיימות בקרב העובדים ולפצל את המשימות בין העובדים והמכונות, הן יצליחו לייצר הזדמנויות לצמיחה גדולה יותר בפרודוקטיביות.

"לחברות ברוב הענפים ישתלם לתמוך בשדרוג המיומנויות של כוח העבודה הקיים לצורך הסבה לתפקידים עם מיומנויות גבוהות יותר", מציינים החוקרים, וזאת על רקע העלויות הצפויות עקב התגברות התחרות על עובדים מיומנים. ומצדם של העובדים? אלה יצטרכו להבין כי עליהם להתמיד בתהליך של למידה מחודשת לאורך כל חייהם, וזאת בכדי להמשיך ולהשאר רלוונטים לשוק העבודה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר: עליית המכונות תיצור יותר משרות חדשות מכאלה שיעלמו

# data[].attributes.attachment_link.description
דו"ח חדש של הפורום הכלכלי העולמי בנושא השינויים הצפויים בשוק העבודה, מספק תחזית אופטימית: עד 2025 המכונות יבצעו יותר משימות מבני אדם, אך השינויים הטכנולוגים יגרמו ליצירת 133 מיליון משרות חדשות עד 2022, ולהיעלמותן של 75 מיליון משרות בלבד

# data[].attributes.headline
מקדונלד'ס בטקסס מתחילה לעשות רובוטים ולפטר עובדים

# data[].attributes.subject
מקדונלד'ס בטקסס מתחילה לעשות רובוטים ולפטר עובדים

# data[].attributes.body
מקדונלד'ס החלה לבחון את המסעדה הרובוטית הראשונה אי פעם במדינת טקסס האמריקאית, בצעד שסולל את הדרך לפיטורי עובדים. לפי המגזין האמריקאי Newsweek, סניף פורט וורת' הוא המסעדה הרובוטית הראשונה אי פעם של מקדונלד'ס בטקסס, שכן היא כבר אוטומטית לחלוטין ואינה דורשת כל מגע אנושי כדי להזמין ארוחה. המסעדה כוללת גם פיצ'רים חדשים, ביניהם "order ahead lane", בו הלקוחות יכולים לקבל את הזמנותיהם על מסוע, במהלך חדשני לשיפור חוויות הלקוח.
דעות הלקוחות היו חלוקות באשר לאוטומציה של המסעדה, שכן העוקבים ראו בצעד את תחילתן של מסעדות אוטומטיות בזמן שבו עובדים יפוטרו ויינתן שכר מינימום.

# data[].attributes.headline
ביג דאטה הוא מונח המ

# data[].attributes.body
ביג דאטה הוא מונח המתייחס לכמות גדולה מאוד של נתונים החורגת מהיכולת המקובלת של מערכות ותוכנות לטפל ולנתח אותם. לנתונים אלו שלושה מאפיינים עיקריים: נפח (כמות הנתונים העצומה), מהירות (מהירות הזרימה שלו) וגיוון (מגוון המקורות והפורמטים). נתונים אלו נאספים ממקורות שונים כגון מדיה חברתית, אתרים, מכשירים חכמים ומערכות רגישות.

# data[].attributes.headline
רובוטיקה וביג דאטה ה

# data[].attributes.body
רובוטיקה וביג דאטה הם חלק מהטרנספורמציה הטכנולוגית הנוכחית שמשפיעה רבות על שוק העבודה. טכנולוגיות חדשות אלו תורמות לשינויים גדולים באופי המשרות ובכישורים הנדרשים בשוק העבודה, וגורמות להזדמנויות חדשות ואתגרים חדשים לצוץ גם כן.

# data[].attributes.headline
פיתוח הרובוטיקה והבי

# data[].attributes.body
פיתוח הרובוטיקה והבינה המלאכותית מוביל לשימושם במגוון תעשיות ומגזרים. רובוטים מאופיינים בדיוק ויעילות בביצוע משימות ידניות וחוזרות על עצמן, מה שמגדיל את פריון העבודה ומפחית טעויות אנוש. עם זאת, השימוש ברובוטים יכול לגרום גם לשינוי פונקציות ידניות מסורתיות ולהחלפתן במכונות חכמות.

# data[].attributes.headline
ביג דאטה ובינה מלאכותית מהוות איום על שוק התעסוקה

# data[].attributes.subject
ביג דאטה ובינה מלאכותית מהוות איום על שוק התעסוקה

# data[].attributes.headline
 ישנם מחקרים וה

# data[].attributes.body
ישנם מחקרים והערכות המצביעים על כך שבינה מלאכותית עשויה להשפיע על מספר רב של משרות בעתיד הקרוב והרחוק. השפעה פוטנציאלית זו עשויה להשפיע על מגוון משרות ותעשיות, כולל ייצור תעשייתי, מסחר, שירותים פיננסיים, שירותי בריאות ואחרים. שינוי טכנולוגי זה עשוי להגביר את הדרישה לכישורים חדשים ומתקדמים בתחומים כמו תכנות, ניתוח נתונים ועיצוב דיגיטלי, בעוד שיש לו השפעה שלילית על משרות הנשענות במידה רבה על פעילויות ידניות ושגרתיות.

# data[].attributes.headline
אין ספק שההתפתחות הט

# data[].attributes.body
אין ספק שההתפתחות הטכנולוגית המהירה, לרבות פיתוח הרובוטיקה והבינה המלאכותית, יכולה להשפיע על שוק העבודה ודפוסי העבודה בעתיד. רובוטים עשויים לפתור כמה עבודות מסורתיות ושגרתיות, בזכות הדיוק והיעילות שלהם. זה עשוי לשנות מקומות עבודה מסוימים ולשפר את הפרודוקטיביות.
חשוב שנתכונן לשינויים הצפויים ונשקיע בפיתוח הכישורים שלנו כך שיתאימו לצרכי שוק העבודה העתידי. בני אדם ורובוטים יכולים לעבוד יחד באופן משלים כדי להשיג יתרונות והתקדמות מקסימליים בתחומים שונים. לדוגמה, רובוטים יכולים לעזור לשפר את הפרודוקטיביות והיעילות בעבודה, בעוד שבני אדם יכולים לפתח ולהשתמש בטכנולוגיה באופן יצירתי כדי להתקדם ולחדש.

# data[].attributes.attachment_link.title
הרובוטים הולכים להחליף אותנו!?!| טופטן

# data[].attributes.headline
רובוט סופר הוא מונח 

# data[].attributes.body
רובוט סופר הוא מונח המתייחס לשימוש ברובוטים ברשתות השיווק והחנויות במקום בבני אדם או ממיינים. סוג זה של טרנספורמציה טכנולוגית נועד לשפר את היעילות של תהליך הקמעונאות, לספק חווית קנייה טובה יותר ללקוחות, להפחית עלויות ולספק חווית קנייה משופרת ללקוחות.
הודות להתקדמות בטכנולוגיית הבינה המלאכותית והאוטומציה, הרובוטים מסוגלים לזהות מוצרים, לאסוף מידע על מלאי, לסדר ולארגן סחורה על המדפים, ואף לספק ללקוחות סיוע בבחירת מוצרים או מענה לפניותיהם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
סופר רובוט: רשתות השיווק מכניסות רובוטים במקום סדרני סחורה

# data[].attributes.headline
רובוטים חקלאיים הם מ

# data[].attributes.body
רובוטים חקלאיים הם מערכות המשמשות בחקלאות לביצוע מגוון משימות חקלאיות כמו בינה מלאכותית, חישה מרחוק ושלט רחוק לשיפור הפריון ויעילות העבודה במגזר החקלאי. לכן רובוטים חקלאיים שימושיים בביצוע משימות כמו קרקע גידול, השקיה, דישון, קציר ושיפורים גנטיים והדברה.
רובוטים אלה עובדים באופן עצמאי או בשיתוף עם בני אדם כדי להשיג יעדי חקלאות ביעילות ובדיוק גבוהים יותר. השימוש ברובוטים חקלאיים מאפשר לשפר את התפוקה של אדמות חקלאיות, להפחית עלויות ותלות במשאבים ולשפר את איכות התוצרת החקלאית. כמו כן היא תורמת לצמצום העבודה האנושית האינטנסיבית ולחסכון בזמן.הצפוי שרובוטים חקלאיים ימשיכו להתפתח ולהשתפר ובכך יתרמו להגברת הקיימות והיעילות במגזר החקלאי ולמתן מענה לצרכי המזון הגדלים בעולם.

# data[].attributes.attachment_link.title
רובוטיקה חקלאית

# data[].attributes.attachment_link.description
מהי רובוטיקה חקלאית בכל יום, אנו נזכרים כי מהפכת הרובוטים מתקדמת. ממכוניות בנהיגה עצמית ועד קופאיות אוטומטיות, רובוטים הופכים יותר ויותר לחלק מחיי היומיום שלנו. למרות שרוב תשומת הלב שלנו התמקדה ברובוטים בתעשיית הייצור, יש תחום פעילות חיוני אחד שהם עשויים להשפיע עליו יותר מכל תחום אחר.

# data[].attributes.headline
ביג דאטה: הגידול בנפ

# data[].attributes.body
ביג דאטה: הגידול בנפח ובמורכבות הנתונים הזמינים פותח אופקים חדשים להפיק ממנו תועלת בשיפור התפעול וקבלת ההחלטות. עסקים וארגונים זקוקים לניתוח נתונים ומומחי בינה מלאכותית כדי להבין מגמות ודפוסים ולהפיק תובנות חשובות מכמויות גדולות של נתונים. ניתן להשתמש ב-Big Data כדי לשפר את הפרודוקטיביות והיעילות, לשפר את חווית המשתמש ולמקד מודעות בצורה מדויקת יותר

# data[].attributes.body
התקדמות הטכנולוגיה הפכה את הרובוטים ליותר חזקים, יעילים וחסכוניים יותר. למשל, תקשורת ורשתות מהירות מקדמות את מהירות התקשורת והתגובה, וזה תורם לאפשר לרובוטים לתקשר ולקיים אינטראקציה טובה יותר עם הסביבה שלהם ועם האנשים הסובבים אותם. רובוטים מודרניים יכולים ללמוד על הסביבה, לקבל החלטות על סמך המידע שנאסף ולבצע משימות מורכבות בדיוק גבוה. ככל שהטכנולוגיה ממשיכה להתפתח, תחום הרובוטיקה צפוי להמשיך לצמוח ולהתפתח, ולפתוח שימושים חדשים וחדשניים בתעשיות ובמגזרים שונים, לרבות בחקלאות.

# data[].attributes.headline
בהקשר של השינויים הטכנולוגיים והחדשות שמביאים עם זה, אפשר להגיד שמבט אמביוולנטי-זהיר יכול להיות מוצדק. בהתחשב בעתיד של שוק העבודה והקשר המשתנה בגלל הטכנולוגיה, ניתן לראות שיש לשינויים הטכנולוגיים החדשים הזדמנויות ואתגרים משולבים.

# data[].attributes.subject
בהקשר של השינויים הטכנולוגיים והחדשות שמביאים עם זה, אפשר להגיד שמבט אמביוולנטי-זהיר יכול להיות מוצדק. בהתחשב בעתיד של שוק העבודה והקשר המשתנה בגלל הטכנולוגיה, ניתן לראות שיש לשינויים הטכנולוגיים החדשים הזדמנויות ואתגרים משולבים.

# data[].attributes.headline
סופיה היא רובוט המיו

# data[].attributes.body
סופיה היא רובוט המיוחד במיוחד שפותח על ידי חברת Hanson Robotics. סופיה מצויה בערים רבות ברחבי העולם והיא מצליחה ליצור תחושת קשר עם אנשים באמצעות תכונות כמו זיהוי פנים, תקשורת מדוברת ותנועת הפנים.סופיה מופקת במראה אנושי וכוללת מערכת חישה ומעבד מתקדם כדי לאפשר לה לתקשר עם סביבתה. היא מסוגלת להבין ולהגיב לשפה אנושית, וגם לעקוב אחר תנועות הפנים והמילים של האדם שהיא מתקשרת איתו. כדי ליצור מראה טבעי יותר, סופיה משתמשת בטכנולוגיית התעופפנים לייצוב תנועות הראש והגוף שלה. היא גם מסוגלת להציג רגשות ותוכלת להתחבר עם אנשים וליצור קשרים חברתיים עם הסביבה שלה

# data[].attributes.attachment_link.title
Creators of famous Sophia robot reveal AI robotics for children, elderly | Nightline

# data[].attributes.headline
שימוש ברובוטים במסגר

# data[].attributes.body
שימוש ברובוטים במסגרת בית המרקחת הוא אחד מהמגמות הטכנולוגיות החדשות בתחום הבריאות והטיפוח. רובוטים בבתי מרקחת יכולים לסייע במגוון משימות, להפוך את התהליך ליעיל ולספק שירות טוב יותר ללקוחות.
היתרון המרכזי של שימוש ברובוטים בבתי מרקחת הוא היכולת לבצע משימות מכניות בצורה מהירה ודיוק גבוה, תוך חסכון בזמן ומאמץ בעבודה

# data[].attributes.attachment_link.title
חדש בסופרפארם: רובוט בבית המרקחת