# data[].attributes.body
Dilemma  For at opnå forbedringer i rehabiliteringsindsatsen har voksne med hjerneskade som følge af en apopleksi behov for minimum 45 minutters træning om dagen. En væsentlig udfordring ved rehabilitering her, er at borgeren ikke vil samarbejde med SSA. Han bliver træt af træning eller rehabilitering og føler ikke det går hurtigt nok.I forhold til Carls tilstand kan man siger at, selvom han har hukommelsestab pga. apopleksi, holder han ikke op med at ryge og drikke. Men har dog skåret gevaldigt ned, og ryger nu for det meste udenfor. Nogle gange har han ikke motivation for træningsforløbet, hvilket er en nødvendig faktor for, at kunne opnået positiv træningseffekt.

# data[].attributes.body
* Jeg har undersøgt begrebet " den rehabilitering tilgang" og kan forklare, hvad det betyder.
* Jeg har kenskab til principperne og faseren for det rehabiliterende forløb.
* jeg kan give eksempler på fysisk og psykisk funktionsnedsættelser.
* Jeg kan demonstrere, hvordan jeg ydre praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.
* Jeg kan forklare og vise, hvordan jeg vil yde omsorg og viser respekt for borgeren.
* Jeg kan tage hensyn til borgerens blufærdighed og grænser.
* Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.
* Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.
* Jeg kan forklare Maslows behovspyramid.

# data[].attributes.body
ADL (Almindelig Daglig Livsførelse) omfatter færdigheder som personlig hygiejne, påklædning, spisning, toiletbesøg osv.
Instrumentel ADL ( IADL) vedrører mere komplekse færdigheder som indkøb, madlavning, brug af transportmidler, telefon og computer, håndtering af økonomi, bilkørsel m.v.

Konkrete mål kan fx være, at:
borgeren selv kan gå ned i vaskekælderen og vaske tøj inden for de næste tre måneder
borgeren selv kan tage bussen eller toget ind til byen
borgeren selv kan skrive indkøbs-sedlen.

# data[].attributes.body
Forskelle mellem PADL og IADL:

PADL betegner evnen til at gennemføre påklædning, toiletbesøg, spisning o.l., dvs. aktiviteter, som alle udfører, og som er nødvendige for alle mennesker uanset alder, køn og kultur. IADL omfatter udadvendte aktiviteter såsom madlavning, rengøring og indkøb, dvs.

# data[].attributes.body
En meningsfuld hverdag, glæde, tryghed, samhørighed. Livskvalitet og trivsel går hånd i hånd med et værdigt ældreliv. Under dette tema kan du hente masser af inspiration til tiltag, der kan være med til at forbedre trivslen hos jeres borgere.

# data[].attributes.body
Maslow er behovs pyramide, der er som en teori om menneskelig motivation, der dækker 5 forskellige behøve, som mennesket har stræbet og altid vil stræbet efter at opfylde i livet. det inkludere de grundlæggende fysiske behøve, til de mere selvrealiserende behøve , hvor der bliver overskud til udvikling.

# data[].attributes.body
En SSA-er kan have en rolle i et rehabiliteringsforløb, enten som en del af et tværfagligt team eller som tovholderen. Tovholderen skal søger for at de forskellige fagpersoner, der er tilknyttet rehabiliteringsforløbet, ved hvem der har hvilke opgaver og hvornår. Det er meget vigtigt at rehabiliteringsplanen er udfyldt elektronisk, og at alt tværfagligt personale skiver når de har været hos bogeren.

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb skal tage udgangspunkt i en aktuelle, fysiske, psykiske og sociale situation. Rehabiliteringsforløbet og målene for rehabiliteringen skal gøre i samarbejde og dialog med beboer og tage udgangspunkt i sin ressourcer og behov.

Alle kommuner skal give et tilbud for et rehabiliteringsforløb til borgere, der ikke allerede modtager hjemmepleje, også genbesøger borgere, der modtager hjemmepleje, men nu vurderes, at de kan få gavn af et rehabiliteringsforløb.

# data[].attributes.body
Kommunen skal tilbyde borgere med behov for  personlig pleje og praktisk hjælp et tidsbegrænset rehabiliteringsforløb, hvis det vurdere at et rehabiliterings forløb kan forbedre personens funktions evne og derved nedsætte borgerens behov for hjælp efter forløbet.

# data[].attributes.body
Fysisk funktionsevne

Psykisk funktionsevne

Social funktionsevne

Funktionsnedsættelse og nedsat funktionsevne

Aldring

# data[].attributes.body
Aktiviteter kan inddeles i:

* personlige aktiviteter (PADL)
personlige aktiviteter som går i bad, går på toilettet, børster tænder og tager tøj på, spiser og drikker og hygger med venner og familie.

* arbejdsaktiviteter (IADL)
rengøring, vinduespudsning m.m. tøjvask, strygning madlavning, brændekløvning og meget andet.

* fritidsaktiviteter.
som slægtsforskning, håndarbejde, udenlandsrejser og vandreture.

# data[].attributes.body
Rehabiliterende tilgang  fokusere på at hjælp borgeren til at lære dem, hvordan  de kan  klare sig.
det betyder at  alt, hvad personalet gør omkring borgeren, har det sigte, at borgeren skal leve et så aktivt, selvhjulpent og uafhængigt liv som muligt, hvor retten til selvbestemmelse er bevaret. Rehabiliterende tilgang er også, at alt personale omkring borgeren tror på, at det nytter at arbejde for fremtiden, og at alle borgere har mulighed for at udvikle sig.

Som SSA skal vi kende nogle forskellige begreber, som er vigtige for at arbejde rehabiliterende, fordi vi dermed understøtter borgeren i forhold til hans værdier og hverdagsliv.

Det er begreberne:
* aktivitet, herunder ADL-, PADL- og IADL-aktiviteter
* behov
* døgnrytme
* deltagelse i samfundslivet
* netværk
* livskvalitet
* mestring
* funktionsevne
* funktionsnedsættelse
* aldring.

# data[].attributes.body
Mestring handler om at håndtere nye, svære eller måske ubehagelige situationer. Mestring bygger på individets mestringsevne og mestringsstrategier og omgivelsernes understøttelse af mestringen. Det handler om hvordan man definerer og løser problemer i menneskelige relationer.

# data[].attributes.body
Socialstyrelsens principper for rehabiliteringsforløb
Borgeren skal deltage aktivt.
Forløbet skal arrangere individuelt efter borgerens behov.
Forløbet skal tage udgangspunkt i borgerens livssituation.
Der skal laves mål og delmål og aftales, hvornår målene skal være nået.
De forskellige faggrupper skal arbejde sammen.
Forløbet skal opleves sammenhængende af borgeren.
Borgeren og fagpersonerne skal hjælpes ad med at planlægge.
Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden.
(Kilde: Socialstyrelsen)

# data[].attributes.body
Karl: 95 år
Livssygdom: Apopleksi
Funktionsevne: på 2
Personlighjælp: 3 gange om dagen
Praktiskhjælp:  * Bad, 1 gang om ugen
* Rengøringh hver 14 dage

# data[].attributes.body
Hvad er apopleksi?

En apopleksi (slagtilfælde eller stroke) er en blodprop eller blødning i hjernen. En apopleksi giver pludseligt indsættende tab af sprog-, ansigts-, syns- eller kropsfunktioner på grund af forstyrrelser i hjernens blodcirkulation.

I 10-15 % af tilfældene er årsagen en blødning i hjernen, mens blodprop i hjernen er årsagen i 80-85 % af tilfældene. Hvis symptomerne skyldes en blodprop og forsvinder indenfor 24 timer, kalder man det transitorisk cerebral iskæmi (forkortet TCI), eller transitorisk iskæmisk attak (TIA). De fleste TCI varer under en time. Læs mere om TCI

Det er typisk for apopleksi, at symptomerne kommer meget hurtigt. Oftest er de fuldt udtalte i løbet af sekunder. De fleste personer med apopleksi har en eller flere af nedenstående:

Lammelse i den ene side af ansigtet

Lammelse af arm og/eller ben på den ene side

Sprogforstyrrelse - for eksempel problemer med at finde ord

Synstab - pludselige udfald af en halvdel af synsfeltet

Pludseligt indsættende svimmelhed ledsaget af andre symptomer, f.eks. besvær med at koordinere. Svimmelhed alene er sjældent tegn på apopleksi.

# data[].attributes.body
Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og medarbejdere. Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv.

På en anden måde Rehabilitering betyder  at et svækket menneske får sine evner og ressourcer tilbage gennem fx behandling eller træning. Det er også vigtigt at man får den enkelte borger til at forholde sig til den nye livssituation samt genfinde meningen med livet. Fordi nogle gange for nogle kan det være svært og angstfuldende at holde afstand af sit liv og den identitet man havde, uden at vide hvad der venter forude.

Rehabilitering skal have fokus på både det fysiske, psykiske og sociale. Endvidere skal man hjælpe borgeren til at få indsigt i egne behov, ressourcer og begrænsninger, således at han bliver i stand til at tage ansvar for og mestre sit eget liv. For at opnå et ideelt rehabiliteringsforløb, skal flere faggrupper ind over, som foruden social- og sundhedsassistenten fx tæller lægen, sygeplejersken, ergoterapeuten, fysioterapeuten og socialrådgiveren

# data[].attributes.body
S SPECIFIKKE

Kunne benytte og anvende knive/skære

samt igen kunne skrive/spille kort

Være mere selvhjulpen på egen hygiejne

M MÅLBARE

Kan anvende almindelige køkkenredskaber      (kniv)

Kan igen holde på skriveredskab

Tage tøj på selv/binde snørebånd

A ACCEPTABLE/ATTRAKTIVT

Skabe og opretholde det som for Carl synes er livskvalitet.

(socialt samvær med venner og familie)

R REALISTISKE

Muligt med hjælperedskaber at kunne fungere og klare sig selv

T TIDSANGIVNE

Oldebarnets konfirmation i maj måned.