# data[].attributes.headline
Denne video styrker deres selvstændighed

# data[].attributes.subject
Denne video styrker deres selvstændighed

# data[].attributes.body
Kravle på og hoppe eller rutsche ned.
Her styrker de deres selvstændighed ved at de kravler op og kommer ned på den ene eller den anden måde. I starten var det svært at komme op, men til sidst gjorde de det selv og man måtte ikke hjælpe dem for "De kunne selv".

# data[].attributes.headline
Denne video styrker deres primære sanser.

# data[].attributes.subject
Denne video styrker deres primære sanser.

# data[].attributes.body
Det er ved at de skal bruge den kinæstetiske sans når de skal sparke fra, til kolbøtten. Hvis de sparker for lidt så kan de ikke komme rund i kolbøtten og hvis de sparker for meget så kan de komme for hurtig rund så de slår sig.
Vestibulær sansen styrkes når der rulles rundt.
Taktil sansen styrkes ved at mærke fladen når de ruller.

# data[].attributes.body
Glæder mig til at se jeres SMTTE model:-)

# data[].attributes.body
Fine betragtninger langt hen ad vejen. I forhold til motivation så være opmærksom på at der sklenes mellem direkte og indirekte samt ydre og indre motivation.

# data[].attributes.body
Har læst jeres dag 1 igennem og den ser fornuftig ud. I kunne du godt flere steder give eksempler på hvordan det kunne se ud i praksis. Eksempelvis på hvordan de primære sanser styrkes...eller hvordan koblingen er til deres fysiske og psykiske følelse/ selvværd og selvtillid. Men tænker efter vores vejledning i dag at i kommer ind over det i jeres fremlæggelse på fredag:-)

# data[].attributes.body
Vi bruger i vores forhindringsbane et 3 tårn (skumgummi pyramide redskab) løbebane, madras, balance bom, tunnel (til at kravle igennem)

# data[].attributes.headline
I skal evaluere jeres aktivitet udfra jeres design model. Arbejd både med en formativ og summativ evaluering.

# data[].attributes.subject
I skal evaluere jeres aktivitet udfra jeres design model. Arbejd både med en formativ og summativ evaluering.

# data[].attributes.body
Formativ evaluering
Efter ca 10 minutters tid havde børnene prøvet forhindringerne op til flere gange. Vi foreslog dem at justere banen og gøre den sværere. Det var der stor jubel over, og de var med det samme hjælpsomme med ændringen.
Banen blev en del sværere at klare og det skabte stor begejstring hos børnene når de klarede forhindringerne

Summativ evaluering Vi havde børnenes motivation og opmærksomhed. Det var en aktivitet der faldt i alles smag. Godt vi havde mulighed for at justere sværhedsgraden undervejs.

# data[].attributes.body
Vi sætter banen op på forhånd og henter så børnene fra deres stue. Vi går sammen ned til rytmikrummet hvor vi sætter os i en rundkreds. Vi starter med en lille sang med bevægelses fagter. For at samle gruppen. Herefter fortæller vi om aktiviteten og forhindringsbanens forløb.
Vi hjælper så børnene igang med forhindringsbanen. Hvor vi vil være deltagende under hele aktiviteten. Efter endt aktivitet samler vi igen  børnene i en rundkreds, hvor vi spørger kort om deres oplevelser af aktiviteten og sammen synger en farvel sang. En samlet afrundning af aktiviteten.

# data[].attributes.headline
Hvilke former for nonverbal kommunikation kan du observerer i casen?

# data[].attributes.subject
Hvilke former for nonverbal kommunikation kan du observerer i casen?

# data[].attributes.body
Der observeres at pædagogerne ikke har formået via kommunikation at involvere børnene ordentligt i aktiviteten. Da sangen "se min kjole, bliver præsenteret for børnene  er den ikke alles ønske. Og Ib og Bo udtrykker utilfredshed og foreslår anden sang. uden at blive mødt eller hørt. Her mister de motivationen for deltagelse i aktiviteten.
Og forlader i stedet for gruppen for at lege og  tager biler frem. Det bliver afbrudt af en voksen der skubber dem tilbage til rundkredsen  Stadig uden at de bliver mødt og hørt i deres udtryk.
De voksne har ikke fået tydeliggjort rammerne for aktiviteten nok, og har heller ikke formået at få inkluderet hele børnegruppen..
Da der så bliver sagt stopdans, reagere en gruppe af børnene ved at rejse sig op og løbe rundt i kaotisk fangeleg. Da de ikke mærker tydelige rammer eller føler sig inkluderet i aktiviteten

Uoverensstemmelse mellem verbal og nonverbal kommunikation (S 38 figur 1.9.  kommunikation og digital kultur) opfanger vi ifølge Mehrabian 1972
7 % ord
38 % tonefald
55 % kropssprog

Det er derfor rigtig vigtigt at vi er opmærksomme på det nonverbale kropssprog imellem os. Da det har så stor indvirkning og betydning i socialt samspil for hvordan vi forstår og oplever situationer.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er nonverbal særligt vigtigt for de 0 til 3 årige?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er nonverbal særligt vigtigt for de 0 til 3 årige?

# data[].attributes.body
Nonverbal kommunikation er utrolig vigtig især for de helt små, da deres sprog endnu ikke er udviklet. Det bruges til at imødekomme dem på en inviterende måde så børnene føler sig mødt og set. med et åbent og venligt kropsprog giver du børnene følelsen af at du er opmærksom på dem, og på hvad de udtrykker.
Ved affektiv afstemning kan du imødekomme børnene i deres følelser på en anderkendende måde så de føler sig set og forstået.
Ydermere er det utrolig vigtig at være opmærksom på hvad børnene udtrykker nonverbalt, idet deres sprog ikke er udviklet og  de kommunikere gennem det nonverbale.

# data[].attributes.headline
Hvordan tænker du motivation i forhold til de personer som er med i casen?

# data[].attributes.subject
Hvordan tænker du motivation i forhold til de personer som er med i casen?

# data[].attributes.body
Det observeres at de voksne mangler motivation for aktiviteten. De har ikke focus på inkludering i børnegruppen så aktiviteten bliver vellykket. I stedet bliver det kaotisk da  ikke alle børn i gruppen føler sig inkluderet. Og de dermed mister motivationen for aktiviteten.
De voksne laver også en kaostisk handling ved at starte musikken til stopdans mens der er børn der løber rundt og andre børn der trækker sig, grundet støjniveauet og tumulten der foregår i form af  fange leg der både vælter stole og en af de helt små.
De voksne prøver alligevel at sætte aktiviteten i gang uden at have børnenes opmærksomhed og dermed heller ikke deres motivation for at indgå i aktiviteten.

# data[].attributes.headline
Hvilken effekt har musik og rytmik i forhold til stemning, fysisk præstation og kroppens udtryksformer?

# data[].attributes.subject
Hvilken effekt har musik og rytmik i forhold til stemning, fysisk præstation og kroppens udtryksformer?

# data[].attributes.body
Musik kan være med til at styrke sanserne. Ved at lytte til musik og mærke rytmen udfolder vi os forskelligt alt efter hvilke følelser det specikke musik vækker i hver i sær.
Musik og sanglege kan bruges til at fremkalde positivt socialt samspil hvor børn udfolder sig i forskellige bevægelser, danser, klapper, hopper, løber i takt til rytmen.
Bevægelses aktiviteter fremkalder positiv indofiner i hjernen.

# data[].attributes.headline
Hvilke sanser er det vigtigt at have fokus på hos de 0 til 3 årige? 

# data[].attributes.subject
Hvilke sanser er det vigtigt at have fokus på hos de 0 til 3 årige? 

# data[].attributes.body
Det er især vigtig at have fokus på de primære sanser. Da de er grundlæggende for hjernens og dermed barnets generelle udvikling.

Vestibulær, Kinæstetiske og Taktilsanserne. Er Især vigtige at få stimuleret i forhold til deres motoriske udvikling. Da primære sanserne er fundamentet for menneskers udvikling og samspillet mellen sanser, hjerne og krop.
I denne tid hvor børnene udvikler og træner deres færdigheder er det vigtigt vi møder barnet med affektiv afstemming (Daniel Stern) for at i mødekomme deres følelser og oplevelser. Både når det går godt og mindre godt. Så deres nysgerrighed og lyst til at prøve selv, styrkes .
Ved at irettesætte og korrigere  kan barnet hurtigt føle skam/usikkerhed og miste troen på sin kunnen.

Når børn derimod føler/oplever trygge og positive oplevelser i deres udviklingsfaser, styrker det deres selvtillid og selvfølelse. Der er med til understøtte et godt selvværd.
Hvilket har stor betydning for deres fysiske og psykiske udvikling videre frem i livets faser. At de føler troen på egen kunnen.Stiller dem også stærkere i socialt samspil med andre.

# data[].attributes.headline
Hvilken ”naturlig” motorisk udvikling gennemgår børn?

# data[].attributes.subject
Hvilken ”naturlig” motorisk udvikling gennemgår børn?

# data[].attributes.body
Børn i vores målgruppe 0 -3 årige gennemgår en bred naturlig motorisk udvikling.
Fra at udvikle kontrol i liggende stilling. Hvilket er at løfte hovedet, trille rundt, og gribe efter ting...
Til at udvikle kontrol i siddende stilling fra omkring 6 mdr. Hvor de har udviklet motorik til bevidst at slippe et greb og dermed lave et kast. Bevæge sig krybende frem og tilbage. Selv komme fra liggende til siddende stilling.
Til omkring 9-12 mdr at kunne rejse sig op af bord og lign. stå med støtte, kravle, selv holde kop og drikke, begynde at gå med støtte... Efterfølgende gå  helt selv.
Op til barnet er 18 mdr udvikles grovmotorikken og herefter skal den stimuleres for at skabe stabilitet og styke og vedligeholde den nu indlærte grovmotorik.
Det er også her fin motorikken begynder at danne sig. Barnet begynder stille selv at kunne fange mindre ting. feks små bidder mad og putte dem i munden.
Fra omkring 2 års alderen er børnene udviklet til at øve sig i at kravle på trapper sparke til bolde, kravle op og hoppe ned fra mindre højder.
Til de i 2-3 års alderen kan løbe, hoppe, cykle på trehjulet cykel, gribe og kaste større bolde.

# data[].attributes.headline
Giv eksempler på hvordan du styrker disse sanser?

# data[].attributes.subject
Giv eksempler på hvordan du styrker disse sanser?

# data[].attributes.body
Vi styrker børnenes sanser ved feks. sanglege hvori der indgår krop og bevægelse hvor børnene skal koordinere sang med bevægelser passende til teksten feks. Se det lille tog. Jeg gik mig over sø og land. Hvor børnene laver fagter efter hvad sangene fortæller.
En forhindringsbane hvor børnene udvikler deres færdigheder i form af at de kravler op og ned. Går på line. slår kolbøtter og ruller rundt. Hvilket styrker deres vestibulersans, taktilsansen hvor de fornemmer forskellige underlag med både hænder og fødder.
Deres kinæstetiske sans (muskel led sansen) når de går gennem forskellige udfordringer og overflader.
Hvorpå de skal afstemme hvor meget kraft de skal ligge i for feks. at komme op, under, igennem og henover.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er det vigtigt at styrke barnets fin - og grovmotorik? 

# data[].attributes.subject
Hvorfor er det vigtigt at styrke barnets fin - og grovmotorik? 

# data[].attributes.body
Det er essentielt for barnet at blive styrket i deres fin og grovmotorik inden for deres nærmeste udviklingszone. (Nuzo Lev Vygotsky) Da de derved vil opleve succes oplevelser. Og føle tryghed og mod til fortsat at prøve og turde udvikle sig.
Det er vigtigt for børnenes udvikling at deres motoriske fundament er bygget stabilt op inden for deres kunnen.
Ved at de får helt styr på de grundlæggende grovmotoriske færdigheder er de i stand til at videreudvikle feks. lege på egen hånd. Og dermed byde ind og indgå i lege relationer i socialt samspil Hvilket styrker både deres fysiske og psykiske følelse af selvtillid og selvværd.

# data[].attributes.headline
institutionens navn, telefonnummer samt kontaktperson og vidio

# data[].attributes.subject
institutionens navn, telefonnummer samt kontaktperson og vidio

# data[].attributes.body
Børnehuse Skovly, tlf. 46318293. kontaktperson er Mie

# data[].attributes.headline
Hvilke nye muligheder ser du for dig som pædagogisk assistent for at varetage Bevægelse, Rytmik og kroppens udtryksformer

# data[].attributes.subject
Hvilke nye muligheder ser du for dig som pædagogisk assistent for at varetage Bevægelse, Rytmik og kroppens udtryksformer

# data[].attributes.body
Vi laver sangleg med "Jeg gik mig over sø og land" Hvor vi som pædagogiske assistenter samler børnene i en rundkreds og taler om sangens fagter og tekst. Så børnene bliver forberedt på sanglegen. Vi kan her observere om alle kender sangen og er motiveret for legen.
Vi som pædagogiske assistenter understøtter det nonverbale kropsprog i at udføre fagterne til fulde og med affektiv afstemning for at få alle inkluderet.

# data[].attributes.headline
Hvilke nye muligheder ser du for dig som pædagogisk assistent for at varetage Bevægelse, Rytmik og kroppens udtryksformer?

# data[].attributes.subject
Hvilke nye muligheder ser du for dig som pædagogisk assistent for at varetage Bevægelse, Rytmik og kroppens udtryksformer?

# data[].attributes.body
En bevægelses aktivitet for de store vuggestue børn.
i rytmik rummet.'

Her skal børnene sortere bolde i to forskellige størrelser der er hældt ud over gulvet. (store og små)
Vi som pædagogiske assistenter forklarer og viser børnene hvad legen går ud på. Og deltager aktivt sammen med børnene i aktiviteten.
Vi  skal have sorterede boldene fra hinanden. Først hjælpes vi ad med at indsamle de små bolde sammen i en kurv.
Når alle de små bolde er sorterede fra og kun de store bolde er tilbage. Leger vi med de store bolde. Triller, kaster og griber/fanger...
I denne aktivitet vil vi styrke børnenes grovmotoriske færdigheder. Og deres primære sanser.
(samt styrke deres kognitive udvikling)