# data[].attributes.body
Merkittävä poliittiinen ja sosiaalinen uudistus ranskassa, jonka aikana Ranskan kuningas Kaarle XVI ja Ranskan monarkia kaadettiin, ja valta siirtyi ensin kansalliskokoukselle ja myöhemmin tasavallan hallintoon.

Keskeisiä syitä vallankumoukselle olivat taloudelliset vaikeudet, epäoikeudenmukainen yhteiskunnallinen järjestelmä, poliittinen korruptio sekä monarkian aiheuttama tyytymättömyys ja epäluottamus. Vallankumouksen aikana Ranskan kansa vaati perusoikeuksia, kuten sananvapautta, oikeudenmukaista verotusta ja demokraattista hallintoa.

Vallankumouksesta on johdettu monia nykypäivän arvoja, kuten kansanvalta, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaate. Katolisen kirkon asema muuttui ja uskonvapaus hyväksyttiin.

# data[].attributes.body
Wienin kongressi järjestettiin vuonna 1814 Wienissä, Itävallassa, Euroopan valtioiden välisenä konferenssina. Kongressi kutsuttiin koolle ratkaisemaan Euroopan poliittinen tilanne Napoleonin sotien jälkeen ja uudelleenjärjestämään Euroopan valtioiden rajat ja vallan tasapaino Napoleonin aiheuttamien mullistusten jälkeen.

Wienin kongressin merkittävin saavutus oli tasapainoperiaatteen hyväksyminen. Lähes kaikki kongressiin osallistuneet maat allekirjoittivat Pyhän Allianssin, jossa maiden hallitsijat sitoutuivat vastustamaan kaikkia valtiollisia uudistuksia.

# data[].attributes.body
Sota käytiin Ranskan ja Preussin johtaman Pohjois-Saksan liiton välillä. Sota johti merkittäviin muutoksiin Euroopan poliittisessa kartassa ja oli osa prosessia, joka johti Saksan valtakunnan perustamiseen.

Sodan syynä oli Ranskan vastustus Saksan yhdistymiselle ja sen seurauksena syntyneen Preussin johtaman Saksan valtakunnan voimistuminen, joka lopulta johti diplomaattisiin jännitteisiin ja sodan julistamiseen.

Saksan voitto sodassa johti Ranskan keisarikunnan kaatumiseen ja Ranskan tappioon. Sota päättyi Frankfurtin rauhaan vuonna 1871, jossa Preussin kuningaskunta julistettiin Saksan valtakunnaksi, ja tämä merkitsi Saksan keisarikunnan perustamista. Ranska joutui myös luovuttamaan Elsass-Lothringen Saksalle.

# data[].attributes.body
Konferenssiin osallistuivat useat Euroopan suurvallat sekä Yhdysvallat, ja sen tarkoituksena oli sopia Afrikan mantereen jaoista ja siitä, miten Euroopan maiden siirtomaavalta Afrikassa järjestetään.

Konferenssin taustalla oli kilpailu Afrikan alueiden hallinnasta Euroopan maiden välillä (uusimperialismi).

Konferenssin tuloksena Euroopan maiden rajat Afrikassa piirrettiin uudelleen ilman minkäänlaista afrikkalaisten osallistumista tai kuulemista.

Tämä johti monien afrikkalaisten kulttuurien sortoon ja riistoon sekä heidän luonnonvarojensa hyväksikäyttöön.

Berliinin konferenssi oli merkittävä tapahtuma kolonialismin historiassa, ja sen seuraukset vaikuttavat yhä Afrikan maiden poliittiseen ja taloudelliseen tilanteeseen nykypäivänä.

# data[].attributes.body
Euroopan suurvallat alistivat Afrikan maita sekä kulttuurisesti että taloudellisesti. Imperialismi oli vaihe eurooppalaisen maailmanvallan, eli kolonialismin historiassa.

Imperialismin aikana siirtomaakilpailu kiihtyi eurooppalaisten valtioiden keskinäiseksi kilpailuksi maailmanvallasta. Etenkin Afrikka päätyi eurooppalaisten valtioiden omistukseen tai taloudelliseen hallintaan, ja isäntämaiden ote siirtomaistaan voimistui.

Taloudellisten resurssien ja oman aseman vahvistamisen suurvaltana lisäksi imperialismin aikana puhuttiin "valkoisen miehen taakasta", jossa Euroopan ajateltiin täytyvän sivistää muut kansat. Eurooppalaiset pitivät imperialismia oikeutettuna.

# data[].attributes.body
Imperialismin jälkeen nationalistinen politiikka alkoi ottaa valta. Nationalismille tyypillinen aate oman valtion paremmuudesta ja ylemmästä vallasta vei pohjan valtioiden välisiltä kompromisseilta ja lopulta johti aseelliseen voimankäyttöön.

Suurvaltakilpailun kiristyessä Euroopan valtiot hankkivat itselleen liittolaisia. Saksa, Itävalta-Unkari ja Italia muodostivat kolmiliiton vuonna 1882 ja Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä liitton vuonna 1907.

# data[].attributes.body
Kesällä 1914 Euroopan tilanne kriisiytyi, kun suurvaltakilpailu, valtioiden sisäiset tilanteet ja Euroopan paikalliset kiistat vaikuttivat valtioiden välisiin suhteisiin.

Kesäkuussa Itävallan kruununperillinen ja Itävalta-Unkarin tuleva hallitsija Frans Ferdinand saapui puolisonsa kanssa Sarajevoon vierailulle. Samana päivänä serbien aktivistiryhmän jäsen ampui sekä Frans Ferdinandin että tämän puolison.

Poliittisesta murhasta seurannut oikeudenkäynti aiheutti erimielisyyksiä ja lopulta Itävalta-Unkari julisti Serbialle sodan osoittaakseen mieltä valtion epätoivottua toimintaa vastaan. Kriisi laajeni liittosuhteiden seurauksena koskemaan myös muita maita ja lopulta pani alulle toisen maailmansodan tapahtumat.

# data[].attributes.body
Suurvaltojen välillä oli jo vuosia ollut poliittisia jännitteitä ja kiplailua niin varallisuudesta kuin asevarusteluista sekä siirtomaista. Sarajevon laukaukset oli tapahtuma, joka lopulta kärjisti maailmansodan alkamisen.

Balkanialta alkaneen kriisin edetessä Eurooppa alkoi muodostaa liittokuntia, jotka olivat keskusvaltoihin kuuluneet Saksa, Itävalta-Unkari, Turkki sekä aluksi Italia. Ympärysvallat (eli liittoutuneet) olivat Iso-Britannia, Ranska, Venäjä ja vuonna 1915 puolta vaihtanut Italia.

Sodan ajateltiin kestävän todellista vähemmän ja sota oli ensimmäinen Eurooppalainen totaalinen sota, joka kosketti myös siviilejä ja tuhosi laajoja alueita.

# data[].attributes.body
Ensimmäisen maailmansodan kaksi rintamaa olivat muodostuneet vuosina 1914-1915, mutta yhdysvallat olivat vielä liittojen ulkopuolella. Vuonna 1917 Saksan käymä rajoittamaton sukellusvenesota uhkasi myös Yhdysvaltoja, mikä sai maan liittymään ympärysvaltojen puolelle. Osaksi liitto ympärysvaltojen kanssa oli myös taloudellinen. Näin ensimmäisen maailmansodan osapuolet olivat muodostuneet.

# data[].attributes.body
Vuoden 1917 vallankumous koostui kahdesta vaiheesta: helmikuun ja lokakuun vallankumouksesta. Helmikuun vallankumous alkoi protesteilla elintarvikepulaa vastaan ja poliittisia uudistuksia vaatimalla. Tilanne ylty kapinaksi ja lopulta keisari Nikolai II syrjäytettiin ja Venäjän väliaikainen hallitus perustettiin.

Lokakuun vallankumous sai alkunsa Venäläisten kommunistien, eli bolsevikkien johteesta, joiden johtajana toimi Vladimir Lenin. He vastustivat väliaikaista hallitusta ja vaativat täydellistä vallankumousta. Työläisneuvostojen käsissä olevaa maata alettiin kutsua Neuvosto-Venäjäksi.

# data[].attributes.body
Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän vallankumous ja heikentynyt asema antoivat Suomelle mahdollisuuden itsenäistyä. Suomen senaatti julisti itsenäisyytensä 6. joulukuuta 1917 ja irtautui Venäjän keisarikunnasta.

# data[].attributes.body
Sisällissodan taustalla oli monia syitä, kuten poliittiset jännitteet, aseellisen konfliktin pelko Venäjän vallankumouksen jälkeisessä ilmapiirissä ja halu itsenäisyyden säilyttämiseen.

Sisällissodan osapuolet olivat punaiset, jotka olivat pääosin työväenluokkaan ja sosialistisiin aatteisiin kannattajiin kuuluneita, ja valkoiset, jotka olivat enemmän porvarillisen ja säätyläisväestön edustajia sekä maaseudun väestöä.

Sisällissota päättyi valkoisten voittoon, jonka jälkeen tuhansia punaisia vangittiin ja teloitettiin.

# data[].attributes.body
Keskusvallat alkoivat sodan edetessä heiketä ja myös vahvana pidetty Saksa kärsi elintarvikepulasta. Vuonna 1918 Saksa aloitti perääntymisen ja suostui aselepoon. Ympärysvallat olivat voittaneet sodan.

Saksan antautumisen jälkeen ympärysvallat totesivat Versaillesin rauhansopimuksessa Saksan pääsyylliseksi sotaan. Rauhansopimuksen tarkoitus oli päättää sodan voittaja- ja häviäjamaiden ehdot sekä määrittää Saksan rauhanehdot. Tärkeimpiä kohtia sopimuksessa olivat esimerkiksi määräys Saksan siirtomaiden luovuttamisesta, suuret sotakorvaukset ja armeijan rajoittaminen.

Saksalaisille tämä oli "häpeärauha" ja koko sopimus oli muutenkin kiistanalainen jo syntyessään. Versaillesin rauhansopimusta voidaan pitää osittain syynä toisen maailmansodan syttymiselle.

# data[].attributes.body
Yhdysvaltojen presidentti Woodrow Wilson ehdotti Saksan ankaran kohtelun sijaan Kansainliiton perustamista. Idea olisi perustaa valtioiden välinen järjestö, joka ratkaisisi konflikteja ennen kuin ne laajenisivat sodiksi. Kansainliiton perustaminen herätti keskustelua Yhdysvaltojen ja Euroopan valtioiden välillä, sillä usea Euroopan maa kannatti Saksan alistamista sodan jälkeen. Wilsonin ehdotusta liitosta pidettiin kuitenkin idealistisena, sillä siinä korostettaisiinkin kansainvälistä yhteistyötä.

# data[].attributes.body
Neuvostoliiton syntymisen taustalla oli Venäjän vallankumous (1917). Helmikuun vallankumouksessa tsaari Nikolai II syöstiin vallasta ja Venäjä siirtyi väliaikaiseen hallitukseen. Tämän jälkeen lokakuun vallankumouksen yhteydessä bolševikit, joita johti Vladimir Lenin, kaappasivat vallan ja perustivat sosialistisen valtion, eli Neuvostoliiton.

# data[].attributes.body
Benito Mussolini nousi valtaan Italiassa fasististen joukkojensa avulla. Italian kuningas nimitti Mussolinin pääministeriksi tämän vaadittua muutosta ja valta-asemaa. Mussolini perusti fasistisen puolueen ja käytti väkivaltaisia ja autoritäärisiä keinoja vakiinnuttaakseen vallan ja tukahduttaakseen vastustuksen. Fasistinen hallinto kehittyi.

# data[].attributes.body
Vuonna 1929 Stalin aloitti kollektivisoinnin Neuvostoliitossa, jolla hän pyrki saamaan maatalouden hallintaansa ja nopeuttamaan teollistumista. Stalin aloitti laajamittaisen puhdistuksen ("suuri pelko"), jossa Stalin pyrki poistamaan kaikki vastustajansa. Näiden toimien kautta Stalin onnistui vahvistamaan otettaan Neuvostoliiton hallinnasta ja poistamaan suurimman osan mahdollisista uhista vallalleen. Tämä vakiinnutti hänen asemansa Neuvostoliiton johtajana ja teki hänestä yhden maailman vaikutusvaltaisimmista diktaattoreista.

# data[].attributes.body
Hitler nousi valtaan Saksan poliittisen kriisin ja epävakauden aikana. Hitlerin johtama natsipuolue (NSDAP) sai suosiota kansalaisilta ja oli yksi suosituimmista parlamenttivaalien puolueista. Hitlerille annettujen hätävaltuuksien myötä oppositio vangittiin ja Hitlerin valta alkoi vakiintua diktatuurina.

# data[].attributes.body
Rotulaiksi kutsutut Nürnbergin lait säädettiin natsi-Saksassa rajoittamaan juutalaisten ja muiden "ei arjalaisten", kuten vammaisten oikeuksia. Juutalaisilta vietiin kansalaisoikeudet ja muiden saksalaisten avioliitot juutalaisten kanssa kiellettiin.

# data[].attributes.body
Berliini-Rooma-akseli oli liitto, joka muodostui Saksan ja Italian välille ennen toista maailmansotaa. Liittoutuminen tapahtui Saksan natsihallinnon ja Italian fasistihallinnon välillä.

Liitto syntyi osittain sen takia, että Saksan ja Italian hallitukset jakoivat monia poliittisia ja ideologisia piirteitä, kuten autoritaarinen johtajuus ja imperialistiset pyrkimykset.

Rooman-Berliinin akseli toimi pohjana toisen maailmansodan akselivaltojen liitolle, johon Italian ja Saksan lisäksi liittyi myös Japani.

# data[].attributes.body
Saksassa pidettyyn kokoukseen osallistuivat Iso-Britannia, Saksa, Italia ja Ranska. Kokouksen tarkoitus oli ratkaista sudeettialueista syntynyt kriisi. Alueella oli huomattava saksalaisväestö, ja Hitler vaati sen liittämistä Saksaan.

Kokouksessa päätettiin Tšekkoslovakian tulevaisuudesta, vaikka maalla itsellään ei edes ollut edustajaa paikalla. Alueiden luovuttaminen Saksalle oli osa muiden Euroopan maiden myöntyväisyyspolitiikan strategiaa, jolla maat pyrkivät lepyttelemään Saksaa ja estämään sodan syttymisen.

# data[].attributes.body
Sodan taustalla monia syitä, kuten taloudellinen taantuma, poliitiinen epävakaus ja eimieliset ideologiat. Konfliktin käynnistävä tapahtuma oli kenraali Francisco Francon johtama oikeistolaisen sotilasvallankaappauksen yritys heinäkuussa 1936. Francon tukena tasavallan hallitusta vastaan taistelivat oikeistolaiset, fasistit, monarkistit ja katolinen kirkko.

Francon joukot voittivat lopulta sodan keväällä 1939, ja hänestä tuli Espanjan diktaattori. Francon hallintoa leimasi pitkäaikainen autoritaarinen hallinto hänen kuolemaansa saakka vuoteen 1975.

# data[].attributes.body
Saksa ja Neuvostoliitto solmivat hyökkäämättömyyssopimuksen, jossa maat sitoutuivat olemaan hyökkäämättä toisiaan vastaan ja jakamaan Itä-Euroopan alueet kahteen etupiiriin: Saksa sai läntiset alueet, kuten Puolan ja Baltian maat, kun taas Neuvostoliitto sai itäiset alueet, kuten Itä-Puolan ja osia Suomesta.

Maat sopivat keskenään salaisesta lisäpöytäkirjasta, joka sisälsi yksityiskohtaisen ja tarkan jaon Itä-Euroopan alueista, jotka Saksa ja Neuvostoliitto miehittäisivät tai ottaisivat haltuunsa.

# data[].attributes.body
Saksa hyökkäsi puolaan Neuvostoliiton kanssa solmimansa Molotov-Ribbentrop -sopimuksen turvin.

Saksan hyökättyä Puolaan Neuvostoliitto aloitti sovitusti Puolan miehittämisen itärajan yli. Kaksi päivää Saksan hyökkäyksen jälkeen Englanti ja Ranska julistivat sodan Saksalle ja toinen maailmansota oli alkanut.

# data[].attributes.body
Talvisota alkoi, kun Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen. Sodan taustalla oli Neuvostoliiton halu turvata strategisia etujaan Suomen alueella, erityisesti Leningradin puolustaminen, sekä pyrkimys saada haltuunsa alueita, jotka Neuvostoliitto oli katsonut tärkeiksi turvallisuutensa kannalta.

Vaikka Neuvostoliitto oli suurempi ja voimakkaampi sotilasvalta, Suomi aiheutti neuvostojoukoille huomattavia tappioita.

Sota päättyi Moskovan rauhansopimukseen 1940. Vaikka Suomi säilytti itsenäisyytensä, rauhansopimus oli raskas tappio ja johti laajoihin aluevaatimuksiin.

# data[].attributes.body
Vastoin Molotov-Ribbentrop -sopimusta Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon vuonna 1941. Hitlerin mukaan hyökkäyksen pääasialliset tavoitteet olivat Neuvostoliiton sotilaallisten voimavarojen tuhoaminen, taloudellisten resurssien valtaaminen ja poliittisen järjestelmän kaataminen.

Vaikka aluksi saksalaiset etenivät nopeasti ja onnistuivat saavuttamaan merkittäviä voittoja, kuten Leningradin piirityksen ja Kiovan valtauksen, operaatio Barbarossa muuttui pian Saksan tappioksi. Sota päättyi Neuvostoliiton voittoon ja oli merkittävä II maailmansodan käännekodista.

# data[].attributes.body
Pearl Harborin hyökkäys oli Japanin yllätyshyökkäys Yhdysvaltojen Tyynenmeren laivaston tukikohtaan Pearl Harboriin Havaijilla. Hyökkäys oli tarkkaan suunniteltu ja koordinoidusti toteutettu, ja se oli osa Japanin pyrkimystä laajentaa vaikutusvaltaansa Tyynenmeren alueella.

Pearl Harborin hyökkäys johti Yhdysvaltain virallisesti liittymään toiseen maailmansotaan vastaamalla julistavansa sodan Japanille. Tämä oli merkittävä käännekohta toisen maailmansodan historiassa, koska se laajensi konfliktin Tyynenmeren alueelle.

# data[].attributes.body
Maihinnousu oli liittoutuneiden suuri hyökkäys Saksan miehittämälle Ranskan rannikolle, erityisesti Normandian alueelle. Hökkäys oli pitkään suunniteltu ja onnistui yllättämään Saksan täysin.

Operaatio merkitsi liittoutuneiden merkittävää edistymistä Saksan vastaisessa taistelussa ja oli ensimmäinen askel kohti Saksan lopullista tappiota. Ranska vapautui Saksan miehityksestä.

# data[].attributes.body
Saksan antautumisen taustalla oli monia syitä: monen rintaman sotiaalliset tappiot, taloudellisten resurssien hupeneminen ja liittoutuneiden ylivoima.

Liittoutuneiden joukot etenivät Berliiniin, jolloin Neuvostoliiton joukot valtasivat kaupungin. Pian tämän jälkeen Hitler teki itsemurhan bunkkerissa ja toinen maailmansota päättyi.

# data[].attributes.body
Sota päättyi maailmalla yhdysvaltojen Japanin Hiroshimaan ja Nagasakiin pudottamiin atomipommeihin, jolloin Japani antautui.

# data[].attributes.body
Yhdistyneet kansakunnat perustettiin toisen maailmansodan jälkeen pyrkimyksenä estää tulevat sodat ja edistää kansainvälistä yhteistyötä.

YK:ssa on viisi pysyvää jäsentä: Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Venäjä ja Kiina.

YK:hon kuuluu lähes kaikki maailman maat ja sillä on 193 jäsenvaltiota.

# data[].attributes.body
Intian itsenäisyysliikettä johti Mohandas Gandhi, jota myöhemmin pidettiin passiivisen vastarinnan esikuvana.

Gandhi ajatteli, ettei intialaisten tule noudattaa engalntilaisten säätämiä lakeja, sillä he eivät ole itse päässeet vaikuttamaan niihin.

Aiemmin yritetty itsenäistyminen kaatui Iso-Britannian vastarintaan omasta siirtomaastaan luopumiseen.

Maa jaettiin lopulta hinduenemmistöiseen Intiaan ja muslimienemmistöiseen Pakistaniin (läntinen sekä itäinen osa).

# data[].attributes.body
Israelin itsenäistyminen oli monivaiheinen prosessi, joka sisälsi konflikteja sionistien, palestiinalaisten sekä juutalaisten välillä.

Holokausti lisäsi juutalaisten tahtoa perustaa oma valtio ja monet heistä pyrkivät muuttamaan Palestiinaan, mistä seurasi konflikteja.

YK:n jakosuunnitelman mukaan Palestiina jaettiin kahdeksi erilliseksi valtioksi: juutalaiseksi- ja arabivaltioksi.

Israelin itsenäistymisen jälkeen sodat ja rauhattomuudet alueella ovat jatkuneet ja luoneet pohjan useille Lähi-Idän konflikteille.

# data[].attributes.body
Pohjois-Atlantin liitto perustettiin II maailmansodan jälkeen vastauksena tarpeeseen luoda puolustusjärjestelmä, joka pystyisi estämään Neuvostoliiton vaikutusvallan leviämisen Länsi-Euroopassa. Keskeinen periaate on kollektiivisen puolustuksen periaate, joka sitoo jäsenmaat auttamaan toisiaan aseellisen hyökkäyksen sattuessa.

# data[].attributes.body
Kylmä sota oli Yhdysvaltojen aj Neuvostoliiton sekä niiden johtamien läntisten ja itäisten liittoutumien välistä vastakkainasettelua, jossa entiset liittolaiset olivatkin toistensa vihollisia. Sotaa käytiin poliittisesti, taloudellisesti, propagandan avulla ja sotilaallisesti liittolaisten kautta, eikä suoralla sotilaallisella yhteenotolla.

Sodalle ominaisia piirteitä olivat vakoilu (CIA, KGB), propaganda ja avaruusohjelmien kilpailu.

Kylmän sodan aikakausi päättyi Neuvostoliiton hajottua vuonna 1991. Tämä merkitsi lopullista voittoa läntiselle kapitalistiselle järjestelmälle ja kylmän sodan päättymistä.

# data[].attributes.body
Itäblokin maiden sotilasliitto, joka perustettiin vastapainoksi länsimaiden NATO-liitolle. Liittoon kuuluivat Neuvostoliiton johtamat kommunistiset valtiot Itä-Euroopassa, kuten Puola, Itä-Saksa, Tšekkoslovakia, Unkari ja Bulgaria. Myöhemmin siihen liittyivät myös Romania ja Albania.

Tärkein tavoite oli turvata jäsenvaltioiden väliset sitoumukset yhteisten etujen puolustamiseksi ja vastata mahdolliseen länsimaiden hyökkäykseen.

Hajosi vuonna 1991 Neuvostoliiton hajoamisen myötä.

# data[].attributes.body
Unkarissa vaadittiin uudistuksia, kuten neuvostojoukkojen maasta vetäytymistä sekä vapaita vaaleja.

Kansannousu tukahdutettiin väkivaltaisesti Neuvostoliiton Budapestiin lähettämien Varsovan liiton joukkojen toimesta.

Uusi hallitus muodostettiin neuvostomielisistä kommunisteista.

Kansannousun jälkeen Unkari kuitenkin pysyi sosialistisena valtiona.

# data[].attributes.headline
Berliinin saarto 1948-49 ja II-kriisi 1958-61

# data[].attributes.subject
Berliinin saarto 1948-49 ja II-kriisi 1958-61

# data[].attributes.body
Saarron voi jakaa Länsi-Berliinin saartoon ja Berliinin toiseen kriisiin. Toisen maailmansodan jälkeen Saksa oli jaettu neljään vyöhykkeeseen. Jaetun Berliinin tilanne ärsytti Neuvostoliittoa, joka katkaisi maayhteydet Länsi-Berliiniin. Neuvostoliitto kuitenkin lopetti toimensa tuloksetta ja lopputuloksena oli Saksan lopullinen jakautuminen.

Berliinin muuri rakennettiin II-kriisin seurauksena vuonna 1961 estämään itäsaksalaisten pakeneminen länteen. Saksan miehitysvyöhykkeistä muodostui kaksi valtiota, Länsi-Saksa ja Itä-Saksa. Berliinin jako vakiintui.

# data[].attributes.body
Sodan syttymisen taustalla II maailmansodan jälkeinen Korean kahtijakautuminen. Pohjois-Korea oli kommunistisen hallinnon alainen ja sitä tukivat sodassa Kiina ja Neuvostoliitto.

Etelä-Koreassa vallalla oli länsimainen demokraattinen hallinto ja sitä tuki Yhdysvallat. Sota alkoi Pohjois-Korean ja sen liittolaisten hyökätessä Etelä-Koreaan.

Sota päättyi tulitaukoon vuonna 1953, mutta rauhansopimusta ei ole koskaan allekirjoitettu. Korea on yhä tähän päivään saakka jakautunut kahtia.

# data[].attributes.body
Kriisi oli vuonna 1962 Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välillä kansainväliseksi laajennut kriisi ydinohjuksista. Kriisi sai alkunsa Neuvostoliiton päätöksestä sijoittaa ydinohjuksia Kuubaan, mikä johti konfliktiin ja pelkoon ydinsodan alkamisesta. Myös Yhdysvallat veivät ohjuksia Turkkiin.

Kriisi päättyi diplomaattiseen ratkaisuun ja se vahvisti molempien suurvaltojen, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton, halukkuutta välttää suora aseellinen konflikti.

# data[].attributes.body
Sai alkunsa Pohjois-Vietnamin kommunistisen hallituksen hyökätessä Etelä-Vietnamin hallitusta vastaan. Taustalla Vietnamin jakaminen kahdeksi valtioksi Geneven sopimuksessa (1954). Pohjois-Vietnamin johtaja Ho Chi Minh pyrki yhdistämään Etelä-Vietnamin kommunistiseen hallintoon.

Sotaan osallistui monia osapuolia ja kokonaisuudessaan sota oli hyvin tuhoisa ja julma myös siviileille.

Päättyi vuonna 1975, kun Pohjois-Vietnami valloitti Etelä-Vietnamin pääkaupungin ja yhdisti Vietnamin kommunistiseen hallintoon.

# data[].attributes.body
Tšekkoslovakiassa maan kommunistinen hallitus yritti toteuttaa uudistuksia esim. talousongelmiin ja liberalisoida poliittista järjestelmää. Valtaannousseen Dubčekin Tšekkoslovakian kommunistinen puolue (KSČ) aloitti nimellä "Action Programme" tunnetun uudistusohjelman.

Neuvostoliitto pelkäsi maan kommunistisen hallinnon tulevan uhatuksi ja Varsovan liiton joukot hyökkäsivät alueelle miehittäen Tšekkoslovakian.

Prahan kevät jätti pysyvän jäljen Tšekkoslovakian historiaan, mutta on toiminut sybmolina rohkeasta yrityksestä tuoda demokratiaa muuten sosialistiseen järjestelmään.

# data[].attributes.body
Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen avaruuskilpailu oli olennainen osa kylmää sotaa. Avaruuskilpailuun panostettiin ja se vei merkittävän osan maiden budjeteista. Avaruusohjelman alkuvaiheissa Neuvostoliitto menestyi. Vuonna 1969 Yhdysvaltojen kuualuksen Apollo 11 astronautti Neil Armstrong laskeutui kuuhun. Myös Yhdysvaltojen oma avaruushallinto Nasa perustettiin.

Myöhemmin maiden välinen avaruuskilpailu laajeni koskemaan myös sotatoimia. Yhdysvalloissa alotettiin "tähtien sodaksi" kutsuttu SDI-ohjelma, joka tavoitteena oli ohjuskilven muodostaminen Amerikan mantereen yläpuolelle.

# data[].attributes.body
Yhdyvaltojen ja Neuvostoliiton liennytyksen aikaan Helsingissä järjestettiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssi, johon osallistui suurvaltojen lisäksi Naton jäsenmaat, Varsovan liitton maat ja muut Euroopan maat.

Päätösasiakirjan mukaan osallistujamaat sitoutuivat kunnioittamaan ja edistämään yhtäläisiä ihmisoikeuksia.

Tämän innoittamana Itä-Euroopan oppositioliikkeet innostuivat vaatimaan uudistuksia omissa maissaan.

# data[].attributes.body
Sai alkunsa Neuvostoliiton hyökkäyksestä Afganistaniin. Hyökkäyksen taustalla oli pyrkimys Afganistanin kommunistisen hallinnon tukemiseksi. Erilaiset afgaaniryhmät vastustivat ulkomaista miehitystä sekä kommunistista hallintoa.

Neuvostoliitto vetäytyi vuonna 1989, mutta sota jatkui yhä ja aiheutti myös afgaaniryhmien sisällissodan (1990).

Afganistanin sodat jatkuvat yhä nykypäivänä erilaisten terrori-iskujen ja mielenosoitusten muodossa.

# data[].attributes.attachment_link.title
INTERACTIVE- Afghanistan 20 years of bombs and bullets

# data[].attributes.body
Kyseisinä vuosina neuvostoliitossa elettiin poliittisen pysähtyneisyyden aikaa. Viimeistään 1700-luvulla Neuvostoliiton asema supervaltana alkoi heikentyä, kun Neuvostoliiton talous jäi markkinatalousmaista jälkeen. Poliittisella tasolla tilanteeseen vaikutti Brežnevin oppi, jonka mukaan Neuvostoliitto saattoi puuttua voimakeinoin kommunistimaiden sisäisiin asioihin.

# data[].attributes.headline
Gorbatšovin perestroika ja glasnost 1985

# data[].attributes.subject
Gorbatšovin perestroika ja glasnost 1985

# data[].attributes.body
Valtaan noussut Mihail Gorbatšov näki tarpeen Neuvostoliiton uudistukselle ja vapautukselle kommunistisen puolueen vallasta sekä Brežnevin opista luopumisen, joka tapahtui vuonna 1989. Pestroaika, eli uudelleenrakentaminen tarkoitti taloudellista uudistamista. Uudistuksen ulotettiin myös poliittiseen järjestelmään, jossa glasnost, eli läpinäkyvyys pyrki lisäämään avoimmuutta ja sallimaan kriittisenkin keskustelun.

# data[].attributes.body
Kun Neuvostoliitto ei enää puuttunut liittolaismaidensa asioihin, alettiin itäblokin maissa lakkoilla yhä enemmän ja järjestää mielenosoituksia. Tämän seurauksena Itä-Euroopan maat lupuivat komminusmista vapaiden monipuoluevaalien seurauksena. Vallankumousten aikoihin Tšekkoslovakia ja Jugoslavia hajosivat, mutta Saksat yhdistyivät, kun Berliinin muuri oli murtunut.

# data[].attributes.body
Lakkauttamisen taustalla oli monia syötä, kuten tiukka suunnitelmatalous, asevarustelun tuotanto, demokratian ja kulutushyödykkeiden puute sekä Neuvostoliiton jääminen taloudesta ja teknologiasta länteen verrattuna jälkeen.

Maassa tehdyt uudistukset tulivat liian myöhään ja jopa lisäsivät kansalaisten tietoisuutta maan epäkohdista.

Uudistusvaatimusten paineessa sallittiin myös muiden kuin kommunistipuoleen toiminnat.

Vallankumoukset lissäntyivät ja lopulta vanhan linjan vallankaappausyrityksen jälkeen Neuvostoliitto hajosi 15 itsenäiseksi valtioksi.

# data[].attributes.body
Kiinan diktaattori Maon kuoltua (1976) valtaan noussut Deng Xiaoping aloitti laajamittaisen talouden uudistamisen.

Taloudellisia rajoituksia poistettiin, mutta poliittinen valta pidettiin yhä kommunistisella puolueella. 2000-luvun taloudellista uudistusta kutsutaan valtiojohtoiseksi markkinataloudeksi.

Kiina on kehittynyt yhdeksi merkittävimmistä talousmahdeista mm. Kiina-ilmiön seurauksena, jossa länsimaiset yritykset siirtävät teollista tuotantoa Kiinaan sen halvan työvoiman vuoksi.