# data[].attributes.body
=Asemasota on sotatilanne, jossa rintamalinjat pysyvät pitkään paikallaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Music, Poetry and the Trauma of War: The LSO commemorates World War I

# data[].attributes.body
Vladimir I. Lenin

# data[].attributes.body
"voittajavaltioiden sanelurauha"

# data[].attributes.body
Asemasotaa käytiin yhtensä neljän vuoden ajan. Neljä pitkää vuotta miehet kyyristelivät kuraisissa taisteluhaudoissa. Pahimpina päivinä rintamalla kaatui yli 20 000 miestä.

# data[].attributes.body
- Ensimmäisen maailmansodan ansiosta syntyi paljon uusia kansallisvaltioita mm. Suomi, Baltian maat ja uudet Balkanin maat.

- Myöskin vanhoja hallitsijaperheitä syrjäytettiin vallasta.

- Euroopassa taloudellisia ja poliittisia vaikeuksia

# data[].attributes.body
Ensimmäinen maailmansota päättyi virallisesti 11. marraskuuta 1918, jolloin Saksa allekirjoitti aselevon ympärysvaltojen kanssa.

# data[].attributes.body
Solmittiin 28. kesäkuuta 1918. Versaillesin palatsissa Ranskassa määriteltiin viralliset rauhanehdot. Niissä Saksa todettiin ainoaksi syylliseksi sodassa ja se joutui maksamaan huomattavat sotakorvaukset.

# data[].attributes.body
Yhdysvallat liittyivät sotaan vuonna 1917. Suurimpina syinä sen väliintuloon olivat saksalaisten aloittama rajoittamaton sukellusvenesota ja se, että Saksa oli tunnustellut Meksikon halukkuutta hyökätä Yhdysvaltoja vastaan. Käänsi sodan valtakupin päälaelleen: Usan armeijan laajuus merkittävä.

# data[].attributes.body
Saksa joutui lopulta jakamaan voimiaan niin paljon kahdelle eri rintamalle, että ratkaiseva voitto lännessä jäi saavuttamatta.

# data[].attributes.body
Preussista yhdistyi yhtenäinen Saksa. Saksan voimistuminen koettiin uhkana, loi jännitteitä

# data[].attributes.headline
Serbian viha Itä-Unkarin asettamiin vaatimuksiin

# data[].attributes.subject
Serbian viha Itä-Unkarin asettamiin vaatimuksiin

# data[].attributes.body
Saksa hyökkäsi Ranskaan Belgian kautta nopean sodan toivossa, että se ei joutuisi kahden rintaman sotaan

Ympärysvallat pysäyttivät kuitenkin saksalaisten etenemisen ja alkoi monta vuotta kestänyt asemasodan vaihe.

Saksa myös Itärintamalla puolustamassa liittolaistaan Itävalta-Unkaria Venäjää vastaan: menestyi hyvin, saavutti tärkeitä voittoja Puolassa Tannenbergin ja Masurian taisteluissa

# data[].attributes.body
Otto Bismark

# data[].attributes.body
= Otto Bismarkin liittosopimuspolitiikka

# data[].attributes.body
Ympärysvallat: Venäjä, Iso-Britannia, Ranska, Italia, Romania, Serbia, Belgia (Kiina, Japani)
Keskusvallat: Saksa, Itävalta-Unkari, Osmaanien valtakunta, Bulgaria

# data[].attributes.body
- Saksa julistaa sodan Venäjälle
- Englanti julisti sodan Saksalle
- Itävalta-Unkari julisti sodan Venäjälle
- Ranska ja Englanti julisti sodat Itävalta-Unkarille
- Turkki liittyi sotaan Saksan ja Itävalta-Unkarin puolelle

# data[].attributes.body
Nuori Saksan keisari Wilhelm II erottaa kansleri Otto Bismarkin tehtävästään -> Ranska ja Venäjä solmivat 1892 laajan sopimuksen, tulevat liittolaisiksi

# data[].attributes.body
Suurvaltojen väliset liittosopimukset Saksan kansleri Otto Bismarkin ansiota:

1. Saksa-Itävalta-Unkari (kaksiliitto, 1879)

2. Saksa-Itävälta-Unkari–Italia (kolmiliitto 1882)

3. Saksa-Venäjä (1887)

# data[].attributes.body
- Sarajevon laukaukset: Itävallan arkkiherttuan ja hänen puolisonsa murha Sarajevossa 28.6.1914

# data[].attributes.body
- nationalismi eli kansallisuusaate saa paljon kannatusta Euroopassa: valtiot harjoittavat omaa kansallista etuaan palvelevaa ulkopolitiikkaa