# data[].attributes.body
(kotitehtävät)

# data[].attributes.body
Katakanan muistisääntöjä

# data[].attributes.body
Ohayoo!  "Huomenta!"
Ohayoogozaimasu. "Hyvää huomenta."
Konnichiwa. "Päivää."
Konbanwa. "Iltaa."
Oyasumi!  "Yötä!"
Oyasuminasai.  "Hyvää iltaa."
Jaa ne!  "Heippa!"
Jaa mata!  "Hei sitten!"
Baibai!  "Hripps!"
Sayoonara.  "Näkemiin."
Sumimasen.  "Anteeksi!"
Shitsureishimasu. "Anteeksi häiriö."
Itterasshai. "Hei hei (hyvää matkaa)"
Ittekimasu  "Hei hei (minä lähden)."
Okaerinasai.  "Terve tuloa takaisin."
Tadaima. "Minä tulin nyt (takaisin).
Arigatoo.  "Kiitos."
Arigatoo gozaimasu. "Kiitoksia."
Doo itashimashite. "Eipä kestä."
Doozo.  "Ole hyvä." (tarjottaessa)
Doomo.  "Kiitti."
Ogenki desu ka.  "Mitä kuuluu?"
Hai genki desu.  "Hvää, kiitos."
Ohisashiburi desu. "Pitkästä aikaa."
Kore wa nan desu ka. "Mikä tämä on?"
Kore wa ikura desu ka. "Paljonko tämä maksaa?"
Kore o kudasai. "Saisinko tämän?"
...ga suki desu. "Pidän ...sta."
...ga kirai desu. "En pidä ...sta."
...ga hoshii desu. "Haluan ...."
...wa doko desu ka. "Missä on ...?"
...wa doko ni imasu ka. "Missä on ... (ihminen/eläin)?"
...wa doko ni arimasu ka.  "Missä on ... (esine/kasvi)?"
...wa ikutsu arimasu ka.  "Montako ... on?"
...wa nannin imasu ka.  "Montako ... (ihmisistä)?"
Nanji desu ka.  "Paljonko kello on?"
Itsu desu ka.  "Milloin se on?"
Itadakimasu.  "Kiitos, minä syön."
Gochisoosama.  "Kiitos ruoasta."

# data[].attributes.body
- Verbi tulee yleensä lauseen loppuun.
... wa ... desu.  "Joku on jotain/jonkinlainen."
... wa  (puheenaihe)
... mo "myös ..."/ "...kin"
...ka  (kysymys)
desu "olla" (kuvaus)
ja arimasen "ei ole" (kuvaus)
imasu  "olla" (ihmisen/eläimen sijainti/olemassaolo)
arimasu  "olla" (esineen/kasvin sijainti/olemassaolo)
nani / nan  "mikä"
dare  "kuka"
donata  "kuka" (kohtelias)
nanno  "minkä/mikä ..."
dareno  "kenen"
donatano  "kenen" (kohtelias)
kore  "tämä"
kono  "tämä ..."
are  "tuo"
ano  "tuo ..."
sore  "se"
sono  "se ..."
kochira  "tämä" (kohtelias)
ikura  "paljonko" (hinta yms.)
sumimasen  "Anteeksi."
kudasai  "saisinko / antakaa"
(numerot)
1  ichi
2  ni
3  san
4  yon /shi
5  go
6  roku
7  nana / shichi
8  hachi
9  kyuu
10  juu
11  juuichi
20  nijuu
30  sanjuu
100  hyaku
200  nihyaku
1000  sen
2000  nisen
10000  ichiman
20000  niman
(i-adjektiivi)
takai  "kallis"
yasui  "halpa"
hoshii  "haluttava (haluta)"
(na-adjektiivi)
suki(na)  "mieluisa"
kirai(na)  "epämieluisa"
kirei(na)  "kaunis /puhdas"
- na-adjektiivit na-loppuinen substantiivin edessä
kirei " kaunis."
kireina hana  "kaunis kukka"

kappale 7 - 14

doko (ni)  "missä"
koko (ni)  "tässä"
asoko (ni)  "tuossa"
...ni  (sijainti, -ssa/ssä) esiintyy imasu-/arimasu-verbin lauseessa.
...wa doko desu ka.
... wa doko ni arimasu ka.
... wa doko ni imasu ka.
"Missä ... on?"
... no ue (ni)  "jkn päällä/ylhäällä"
... no shita (ni) "jkn alla"
... no yoko (ni) "jkn vieressä"
... no chikaku (ni) "jkn lähellä"
- määrä mainitaan esineen perässä
ikutsu / nanko  "montako"
Ringo ga ikutsu arimasu ka.
"Montako omenaa siinä on?"
Goko arimasu.  "On viisi omenaa."
- yleiset laskusanat
1 kpl hitotsu / ikko
2 kpl futatsu / niko
3 kpl mittsu / sanko
4 kpl yottsu / yonko
5 kpl itsutsu / goko
6 kpl muttsu / rokko
7 kpl nanatsu / nanako
8 kpl  yattsu / hachiko
9 kpl  kokonotsu / kyuuko
10 kpl  too / jukko
... kpl      ... ko  (nro + ko)
... henkilöä   ...nin
(paitsi hitori "1 hlö", futari "2 hlö")
- verbin masu-muoto on perusmuotoa vastaava, mutta vähän kohtelias.
tabemasu   "syödä"
nomimasu  "juoda"
mimasu   "katsoa"
ikimasu   "mennä, käydä"
yomimasu   "lukea"
kaimasu   "ostaa"
shimasu   "tehdä"
- verbin masu-muotoa voi taivuttaa, kätevästi.
...mashita (mennyt aikamuoto)
...masen (kielteinen muoto)
...masen deshita (kielt. mennyt)
kyoo  "tänään"
ashita  "huomenna"
kinoo  "eilen"
getsuyoobi  "maanantai"
kayoobi  "tiistai"
suiyoobi  "keskiviikko"
mokuyoobi  "torstai"
kin'yoobi  "perjantai"
doyoobi  "lauantai"
nichiyoobi  "sunnuntai"
nan'yoobi  "mikä päivä"
- Kellonajassa tuntiin tulee ji-pääte ja minuuttiin tulee fun-pääte.
8:15   hachi-ji juugo-fun
(tunti) ichiji, niji, sanji, yoji, goji, rokuji, shichiji, hachiji, kuji, juuji, juuichiji, juuniji ...
(minuutti) ippun, nifun, sanpun, yonpun, gofun, roppun, nanafun, hachifun, kyuufun, juppun, juuippun, ..., sanjuppun, ...
nanji desu ka.   "Paljonko kello on?"
- Päivämäärässa kuukausi mainitaan ensin ja sen perässä päiväys.
nangatsu nannichi  "minkä kuun monesko päivä"
san-gatsu sanjuu-nichi  "maaliskuun kolmaspäivä"
ichigatsu "tammikuu"
nigatsu "helmikuu"
sangatsu "maaliskuu"
shigatsu "huhtikuu"
gogatsu "toukokuu"
rokugatsu "kesäkuu"
shichigatsu "heinäkuu"
hachigatsu "elokuu"
kugatsu "syyskuu"
juugatsu "lokakuu"
juuichigatsu  "marraskuu"
juunigatsu  "joulukuu"
tsuitachi  "1.päivä"
futsuka  "2.päivä"
mikka  "3.päivä"
yokka  "4.päivä"
itsuka  "5.päivä"
muika  "6.päivä"
nanoka  "7.päivä"
yooka  "8.päivä"
kokonoka  "9.päivä"
tooka  "10.päivä"
juuichi-nichi "11.päivä"
juuyokka   "14.päivä"
hatsuka / nijuu-nichi "20.päivä"
nijuuyokka  "24.päivä"
-nichi "...päivä" (isossa nrossa)
itsu  "milloin"
tanjoobi wa itsu desu ka.
"Milloin on syntymäpäiväsi?"
go-gatsu juuni-nichi desu.
"Toukokuun 12. päivä."